---

---

# Skraldeproblemet

## Bud på tiltag

* mere transparens

## Kriterier

### 1) Problem

<!--
Start med en brainstorm, beskrivelse og overordnet analyse af problemet
gerne med en illustration af et problemtræ eller lignende visualisering.
Problemfeltet er ofte ekstremt omfattende
og du kan ikke regne med at lave en udtømmende
og relevant beskrivelse i første iteration.
Regn med at skulle vende tilbage og få flere aspekter/ detaljer med senere.
Det er væsentligt at du fra starten får beskrevet
hvad du tænker er nogen af de mest væsentlige årsager til problemet
samt nogen af de primære konsekvenser som problemet kan føre til.
Du kan vælge enten at tage udgangspunkt i det generelle problem
eller snævre dit arbejde ind
til at fokusere på udvalgte delaspekter og arbejde videre med disse
i stedet for den helt generelle problemstilling.
Du kan også arbejde på flere niveauer parallelt.

Der kan ikke forventes at være én løsning
til et samlet problem-kompleks
og det er muligt at en samlet løsning reelt set består
af rigtig mange forskellige løsninger.
Ved at snævre det generelle problem ind allerede i din problemanalyse,
og fokusere det efterfølgende arbejde på et eller flere udvalgte aspekter
kan du komme dybere ned i problemstillingen
og sandsynligvis vil du kunne udvikle nogen mere konkrete løsningsforslag.
Hvis du snævrer dit fokus ind fra den generelle problemstilling
bør du argumentere for hvorfor du vælger det fokus/problemaspekt
som du arbejder videre med og beskrive forventede konsekvenser af afgrænsningen.
-->

#### Problemtræ

**** [Det funker ikke alligevel]

*** Vi bliver nedtrykte og giver op overfor verdens udfordringer

** Spolering af ellers smuk natur

**** [Vi bliver nedtrykte og giver op overfor verdens udfordringer]

*** Fejlernæring af mennesker

** Forurening af fødekæder

** Destabilisering af økosystemer

* Skrald ophobes i naturen

**** Vi dør (før tid)

*** Jorden overophedes

** Øget drivhuseffekt

* For meget skrald brændes af

** Kommunen dimensionerer skraldecontainere efter adfærd (fremfor ideal)

* Restaffaldscontaineren bliver overfyldt

Skrald sorteres ikke nok

* Folk gider ikke

** Det er ikke sexy

** Det funker ikke alligevel

** Det burde virke, men resten af flokken gider ikke

* Folk kan ikke

** Der er ikke plads nok under køkkenbordet

### 2) Aktører

<!--
Næste skridt er en aktøranalyse med gennemgang af de mest relevante aktører i forhold til det
beskrevne problem.
Du kan med fordel tage udgangspunkt i din problemanalyse og ud fra denne lave en
mapping/brainstorm øvelse hvor du identificerer væsentlige aktører.
Efterfølgende kan du organisere og
analysere disse for at afdække deres positioner i forhold til problemet og mulige løsninger, igennem en
vurdering af f.eks. Interesser, agency og udslagsgivende praksisser.
Der vil typisk være mange
aktørgrupper der spiller væsentlige roller i et komplekst problem – og muligvis i løsningen heraf.
-->

* Borgere
* Renovationsvirksomheder
* Kommuner
* Boligselskaber
* Genbrugsvirksomheder

### 3) Succeskriterier

<!--
Kom med bud på et eller flere succeskriterier som vil kunne bruges til at vurdere
hvornår man er i mål med en løsning/afhjælpning af problemet og hvordan man kan sammenligne
forskellige effekter af forskellige løsningsmodeller.
Det er vigtigt at definere succeskriterier i arbejdet
med komplekse problemstillinger, sådan at et løsningsforslag kan evalueres for at se om problemet er
løst / har potentiale til at blive løst – og om udviklingen overhovedet går i en ønskværdig retning.
Komplekse problemer har typisk ikke en tydeligt defineret løsning og i stedet må man have nogen
succeskriterier at pejle efter så man løbende kan spørge sig selv "Er vi kommet tættere på en
løsning/afhjælpning af problemet end vi var før?”.
Det er ikke altid simpelt at definere robuste ogfyldestgørende succeskriterier til løsning af komplekse problemer og for at komme i mål vil det ofte
være relevant at inddrage aktører, prioritere interesser og eventuelt finde principper for at vægte
forskellige kriterier/parametre op imod hinanden.
Du kan inddrage dele af din aktøranalyse i denne del
af arbejdet og prøve at vurdere hvordan aktørernes interesser kunne tænkes at komme bedst til udtryk i
arbejdet med at opstille succeskriterier.
-->

Øget mængde af genbrugeligt materiale
i forhold til afbærndt materiale.

Øget genbrug af materiale.

### 4) Netværk

<!--
Du skal identificere og beskrive de relevante netværk som problemet er indlejret i.
Relevante
netværk kan være f.eks. de naturlige/materielle/geografiske netværk, sociale/kulturelle/politiske
netværk og økonomiske netværk.
Det kan være en nærmest uendeligt stor opgave at afdække og
analysere netværk og derfor bør der tages udgangspunkt i analysen af problemet og de centrale aktører
for at finde frem til de netværk som forventes at have størst berøring/indflydelse på problem og mulige
løsninger.
Disse netværk vil ofte række ud over de direkte implicerede aktører, og det kan være
nødvendigt at gå tilbage til aktøranalysen efterfølgende for at se om denne skal suppleres for at være
dækkende.
Tænk både nært i f.eks. sociale strukturer samt fjernt i f.eks. politiske, kulturelle eller
økonomiske netværk.
Et netværk kan godt optræde som en aktør i aktøranalysen, men kan også
udgøres af aktører fra aktøranalysen.
Om det ene eller andet er mest hensigtsmæssigt kan afgøres af en
analyse af netværkets centrale karakteristika – er det f.eks. homogent og meget tæt forbundet vil det
oftere kunne beskrives som en samlet aktør med enslydende interesser og praksisser mens et mere
diverst og løst forbundet netværk oftere vil skulle beskrives som enkeltindivider eller grupperinger.
-->

* Politisk dialektik vedr. afgifter på svineri kontra virksomheders råderum
* Nysalg kontra gebrug af f.eks. køkkenelementer

### 5) Systemer

<--
Du skal lave en overordnet beskrivelse af de systemer som problemet er indlejret i,
samt de systemiske regimer der understøtter den nuværende problematiske situation.
Er der systemer der er med til at afhjælpe, forværre, fastløse osv. det problem der arbejdes med?
For at sikre dig at du kommer langt omkring i problematikken, kan du anvende et multi-level perspektiv hvor du kigger på både mikro-
niveauet (evt. med udgangspunkt i hvilken relevant praksis der præger disse systemer) samt makro-
niveauet (evt. med udgangspunkt i hvilke sociotekniske systemer, regimer, landskaber og nicher der kan
tænkes at indvirke på problemet samt mulige løsninger af dette).
Du kan med fordel lave en overordnet
beskrivelse af de socio-tekniske systemer og regimer der understøtter den nuværende problematiske
situation samt de systemer der søger at modarbejde dette.
De socio-tekniske regimer bestemmer
spillereglerne for et givent system, og kan derigennem forme innovationsprocesser og diffusion af
potentielle løsninger.
Herunder ligger også både regulering og planlægningspraksis.
Regimerne sætter
også ofte dybe teknologiske spor der kan danne sporafhængighed i samfundet.
Det kan være relevant at
stille spørgsmål som f.eks.: Hvor kommer problemet fra? Hvad kommer det af? Har det en lang historie
eller er det pludseligt opstået? Er det forsøgt løst før? Og af hvem? Hvad forhindrede løsningen og holdt
problemet fast? Med disse overvejelser kan det desuden blive relevant at inkludere betragtninger af det
socio-tekniske landskab som regimerne opstår i.
Landskabet består af de mest grundlæggende normer,
regler og politiker der er i et system, og der vil ofte kunne trækkes tråde fra synlig sporafhængighed til
de dominerende landskaber.
I den anden ende af skalaen kan det også være relevant at kigge på nicher i
landskabet – både historiske og aktuelle, da disse måske vil kunne bære nøglen til løsning af det centrale
problem.
Analysen af de socio—tekniske systemer kan komplimenteres af en analyse af de socio-
økologiske ditto.
Som mennesker i et samfund på en fysisk planet er alt hvad vi gør i berøring med
naturlige systemer og denne berøring danner de socio-økologiske systemer og bånd.
Vores handlinger
har altid konsekvenser for de naturlige systemer vores samfund er indlejret i.
Og derfor har vores design
det også.
Der vil være et vist niveau af relevans i alle projekter, mens det vil være essentielt at inddrage
disse aspekter i projekter med hensigt om design til en bæredygtig omstilling.
6) Kravspecifikationer: Kravspecifikationer spiller en vigtig rolle i engineering design, da de fungerer som
en detaljeret beskrivelse af de nødvendige krav til et produkt eller en proces.
Disse specifikationer
hjælper designere med at forstå de tekniske, funktionelle, og operationelle krav til projektet og giverdem en ramme at arbejde indenfor.
De bidrager også til at minimere fejl og sikre, at produktet eller
processen opfylder kundens behov og forventninger.
Endelig fungerer kravspecifikationerne som en
reference for at evaluere projektets succes og effektivitet.
Kravspecifikationer er noget der kan bruges i
stort set alle projekter, om det er specifikke produkter, systemer, infrastruktur, eller arbejdet med
organisationsudvikling.
-->

### 7) Konceptualisering og løsninger

<!--
På baggrund af kendskab til problemet og dets kontekst
udvikles/designes forslag til en eller flere realisérbare løsninger.
Konceptualisering i engineering design
er processen med at generere og evaluere forskellige designkoncepter baseret på de identificerede
kravspecifikationer.
Forskellige metoder kan bruges fra forskellige grene af designteori, procesudvikling,
projektledelse, visionsarbejde osv.
Det er væsentligt at du mener disse løsningsforslag passer ind i de
rammer du har afdækket via din analyse i punkt 1-6.
Morfologi er en metode, der kan bruges til at
systematisk generere og kombinere forskellige designelementer og -løsninger for at skabe nye og
innovative koncepter.
Ved at bruge morfologi til konceptualisering kan designere skabe en bred vifte af
mulige koncepter, som kan vurderes ud fra kriterierne i kravspecifikationerne.
Dette øger
sandsynligheden for at finde den bedste løsning og kan reducere tiden og omkostningerne ved at
udvikle et produkt eller en proces.
Endelig kan konceptualisering også hjælpe med at identificere
eventuelle tekniske eller økonomiske udfordringer, som skal overvejes tidligt i designprocessen.
-->

### 8) Kvalificering

<!--
Du skal foretage en analyse og kvalificering af den eller de foreslåede løsninger – eventuelt
struktureret som ”styrker, svagheder, muligheder og begrænsninger”, ud fra dit arbejde med i)
problemstillingen, ii) aktører, iii) succeskriterier, iv) kontekst og v) kravspecifikationer.
Det bør være klart
hvilke af den/de foreslåede løsninger der er ”god nok” i forhold til de kravspecifikationer der er stillet
op.
Inkludér gerne en vurdering af om løsningen kan skaleres til en generel løsning der også kan bruges i
andre sammenhænge (evt. andre lande, befolkningsgrupper etc.) og en beskrivelse af mulige
langsigtede effekter.
Det er vigtigt at være systematisk og vurdere løsningerne i forhold til både
kerneproblemet, aktører, succeskriterier, effektpotentiale osv.
Kvalificeringen kan inkludere både
kvalitative og kvantitative analyser.
Inddragelse af eksperter og/eller repræsentanter fra centrale
aktører kan være en fordel hvis det er muligt.
Er der flere løsningsforslag eller delforslag i et
løsningskompleks kan der eventuelt laves en prioritering/ sammenligning / rangering ud fra en
struktureret multikriterieanalyse, og det bør desuden overvejes om – og eventuelt hvordan, de spiller
sammen, f.eks. om de er gensidigt afhængige eller eventuelt ekskluderende.
-->

### 9) Implementering

<!--
Du skal komme med input til hvad man bør tage hensyn til i implementering af
dit/dine løsningsforslag og/eller hvordan man kan strukturere den fremadrettede proces med
implementering af dine løsningsforslag og løsning af dit problem.
I denne forbindelse kan du eventuelt
også komme med forslag til hvordan de forskellige aktører kan/bør inddrages i denne proces.
Komplekse
projekter kan med fordel brydes ned i sekvenser der kan behandles individuelt med øje for dynamiske
effekter og behov for eventuelle iterative processer.
Det skal overvejes hvilke aktører der skal inddrages
i den fremadrettede proces og hvordan dette bør gøres.
Ved substantielle ændringsforløb bør det
overvejes hvordan selve implementeringen af løsningen ændrer forudsætningerne for det videre forløb
og eventuelt kerneproblemets karakter.
-->
