---
breaks: false

---

# Undersøgelser

Med teoretisk basis i teorien om tentakulær læring
introduceret i Ernst Scraubes nye bog,
vil vi undersøge udvalgte digitale redskaber,
med det mål at afdække hvorvidt og hvordan
sådanne redskaber kan understøtte læring
ikke kun operationelt men også indholdsmæssigt.

Først identificerer og kortlægger vi nøglebegreber for tentakulær læring.
Vi annotaterer Ernst Schraubes bog
"Digitalization and learning as a worlding practice"
og designer en ontologisk model for teorien,
og evaluerer vores design
gennem et kvalitativt interview med forfatteren,
hvor vi præsenterer vores model og
diskuterer vores forståelse af teorien med ham.

vores egen og studiekollegers gruppearbejdspraksis
i foregående og nuværende semester,
hhv. med og uden inddragelse af de grafdrevne redskaber Scholia og Hypothes.is.

FIXME: vil vi fortsat undersøge arbejdspraksis?

## Wiki som del af en verdeningsproces

En "wiki" er en kollaborativ, dynamisk og organisk udviklet,
hyperlink-organiseret videnscentreret database.
Wikien dynamiske natur gør den anvendelig til forskeligartede formål,
bl.a. resource-wikien til at samle ekstern viden,
nok mest kendt fra Wikipedia,
og præsentationswikien oprienteret mere mod personligt udtryk
[@Phillipson_2008].

FIXME: Knyt referencer til ovenstående,
blandt @Thompson_2017, @Elfving_2008, @Ebersbach_2006 m.fl.

## Scholia som teknologi

Vi undersøger Scholia som teknologi.
Indeni er Scholia nærmest tom - en række web-skabeloner og tilhørende SPARQL-opslag.
Scholia er væsentligst defineret ved det teknologiske *system* det ingår i,
hvor det indgår som en "lup" og "pincet" til at interagere med en flod af frit tilgængelig, opmærket data.

Linked Open Data er et digitalt konceptuelt system,
drevet af en ideologi om at data er definerende,
og applikationer fungerer i kraft af data opmærket efter modeller (ontologier).

## Analyse af Scholia

Scholia og Hypothes.is undersøges som teknologiske artefakter,
funktionelt dikteret
af datasproget [Resource Description Framework (RDF)][RDF]
anskuet som informationsteknologisk system,
hvor opgaven snævert vil belyse to dele:
Dels *konstruktionen* af ontologier,
og dels *anvendelsen* af de konstruerede ontologier ved vidensbehandling.
Vi forventer i undersøgelsen at drage paralleller
mellem på den digitale side
den underliggende teori om [konceptuelle grafer (KR²)][KRR],
og på den pædagogiske side
konstruktivistiske ideer af Piaget og Luhmann.

OWL (Web Language Ontology) er et framework bygget på RDF,
som altid ligger på nettet,
og hvert koncept og relation er beskrevet af en URI adresse,
som ligger online.
OWL er et eksempel på en anvendelse af RDF,
som åbner viden op og overskueliggør den vha. internettet.
OWL bruges til at formulere ontologier,
og hvert ord er altså defineret ud fra hvert andet ord.

## Opstille model for læring

### Identificere begreber indenfor tentakulær læring

Vi vil bruge Hypothes.is til at annotere begreberne i Schraubes tekst.

### Formulere ontologi for tentakulær læring

Definere en OWL ontologi for tentakulær læring,
udfra nøglebegreber identificeret i @Schraube_2024 og @Heilesen_2015.

owlontologien skulle fungere som fundament for efterfølgende modellering af konklusionerne fremsat i Ernsts tekst. Herefter kan vi undersøge hvordan digitalisering påvirker læring 

### Introducere model for tentakulær læring

Visualisere vidensgrafen for tentakulær læring som visuel graf,
med begreber for pragmatiske "jordnære" aspekter placeret forneden
og optimale "ideelle" aspekter foroven.

FIXME: Gennemgå design-overvejelser ved modellen.
Placeringer, farver, former, udeladelser og andet.

## Placere digitalisering i vores model for læring

Vi har indtil nu kigget på læring generelt

### Identificere Ernsts fremstilling af digitalisering

For at fremstille en mere omfattende ontologi som inkluderer digitaliseringen
vil vi identificere de relationer,
hvor Ernst mener digitaliseringen kan spille en rolle for læring.

@Schraube_2024 gennemgår IT-redskaber til flere operationer:

* Distribution af læringsmateriale
* Tidsstyring af læringssessions
* Lokalisering af læringsmateriale (søgemaskiner)
* FIXME: flere?
* FIXME: link til hver

@Schraube_2024 konkluderer,
at (de undersøgte) IT-redskaber kun understøtter operationelle aspekter af læring,
ikke indholdsmæssige aspekter af læring.

FIXME: Undersøge om @Schraube_2024 undersøger IT-redskaber
fra et så udpræget *operativt* perspektiv,
og det rimeligvis kan påpeges at bogens konklusion er tautologisk.

### FIXME løse noter om Ernsts bog

1. Ernsts bog
Er læring indholdsmæssig,
hvis vi kan lære ved at skabe og visualisere grafer baseret på brødtekster?
Grafer er præcise pointers.
Derfor er de instrumentelle til både operativt og indholdsmæssigt arbejde
(som inkluderer læring). 
Et problem:
forfattere staves/refereres forkert,
fordi der tales "om" forfattere, ikke selve forfatteren.
Der skrives sætninger, ikke forbindelser som kan udtrykkes gennem scholia.
I moodle skrives der et par ord som opsummeringer.
I semantisk arbejde peger man direkte på de steder,
hvor der er konsensus om forståelsen af relationen.
Semantiske værktøjer åbner op for eksakt formidling. 
Ernst beskriver selv at digitalisering er en effektivisering.
Effektivisering kan være både positivt og negativt for læringsprocessen.
Det gavner for eksempel ikke læringen at skynde sig og være hurtigere.
Det gavner til gengæld læringen at være mere koncentreret og tryg.
Afhængig af hvilken effekt man går efter,
er der brug for forskellige kvaliteter ved de måder man arbejder på. 
Ernst beskriver digitaliseringens kvaliteter som "set in stone",
fordi *sådan er tingene*,
men glemmer at tale om muligheden for,
at effektivisere selve indholdet ved at være eksakt
vha. digitale semantiske værktøjer. 
**At kunne være præcis i sit sprog
er en indholdsmæssig fordel ved digitale semantiske værktøjer**
Leg er en central del af læringsprocessen,
og digitale værktøjer som de bruges nu understøtter ikke denne leg
(ifølge Ernst).
Semantiske digitale værktøjer har muligvis potentialet
for at understøtte leg
**også** ved at lade den lærende tumle med stoffet. 

### Mappe digitalisering i forhold til tentakulær læring

Udvide vores vidensgraf for læring
til også at indeholde digitalisering som Ernst ser det,
og danne en ny visuel graf af denne større videsngraf.

### Identififere/påvise udvalgte læringskvaliteter ved udvalgte IT-redskaber

Indtil nu har vi kun taget udgangspunkt
i opfattelsen af digitaliseringens forhold til læring
som præsenteret i Ernsts bog. 

Vi forventer at kunne argumentere for,
at kollaborative digitale vidensplatforme som Wikipedia og Wikidata
*muliggør* indholdsmæssig læring,
men kræver en skoling/træning i den slags anvendelse,
og at det er manglen på en sådan skoling/træning der gør,
at kun operativ læring er indeholdt i Schraubes empiri.

IT-redskaber kan understøtte...

* fokusering
  * incitament for aggressiv *online* brug er ofte knyttet til økonomisk model
  * Fri software understøtter den alternative økonomiske model "cirkulær gaveøkonomi",
    introduceret af @Mikkelsen_2000
    og af @Hansted_2014 beskrevet som "en art reciprok altruisme".
* tryghed
  * Decentrale systemer muliggør personlig og kollektiv autonomi... FIXME
  * Transparens medvirker til ansvarlighed... FIXME 
* kreativitet
  * wikis er pr. definition ufuldstændige,
    og opfordrer derfor til cocreation og dermed verdening
  * unix-filosofien om komponent-orienterede redskaber,
    som understøtter hacking-mentalitet
    (dvs. redefinering af formål med redskabet)
    og dermed verdening
* kollaborativion (fremfor blot kooperation)
  * FIXME: find gode eksempler

Eksakte fakta:

At hyperlinke til en forfatter fremfor (potentielt fejlagtigt) at genfortælle med fattige ord,
styrker cementering af hvad eksakt viden -
dvs. fikspunkter for studenterdrevet ekspansivlæring.

Leg med ambiguitet:

At anvende redskaber som understøtter mange dimensioner
og visualisering af to ad gangen,
fremfor med prosa at beskrive i lineære (dvs. en-dimensionelle) sætninger,
inviterer til at udforske disse dimensioner,
og konsekvenser for oplevelsen/forståelsen
ved at fremhæve forskellige dimensioner.

Fordele ved grafvisualisering generelt:

@Schraube_2024 beskriver hvordan læringsprocessen har 4 afgørende trin,
i og med at læring er en handling.
Kritikken af digitale værktøjer går på,
at de kun kan understøtte brugeren på 3. trin, "hvordan".
Et eksempel på det modsatte kan ses i grafvisualiseringens evne til
at vise brugeren, hvad de mener de har lært.
Ved konkret at visualisere, hvilke sammenhænge, brugeren har fået ud af teksten,
får brugeren mulighed for at deltage i en iterativ proces
af finjustering af grafen,
indtil de sidder med en passende evaluering af læringsmaterialet.
Læring kan altså siges at hjælpes på 4. trin, det evaluerende,
gennem visse digitale værktøjer.

### Mappe *konstruktiv* digitalisering i forhold til tentakulær læring

Udvide vores vidensgraf for læring
til at medtage vores udvidede afdækning af digitalisering,
og danne en ny visuel graf af denne større vidensgraf.

## Semantisk annotation af værker

Raffinere annotationer af @Schraube_2024 og @Heilesen_2015,
ved at tilføje eller udskifte med ontologisk funderede semantiske mærkater.

Raffinere ontologien til at bruge Schraubes tekst som rygdækning:
Hvor hvert begreb henviser til annotationer i hypothes.is,
som igen henviser til Schraubes tekst.

## Analyse af PPL overfor konkurrerende læringsformer

FIXME: Kortlægning af PPL *idealer*,
overfor eksempelvis individualiseret læring (individualized learning)
[@Heilesen_2015].

(kritik: Et livslangt studie i bare een teoretiker kan være nysgerrighed
efter nye *vinkler* i en worlding dialog -
du kan være nysgerrig *om* en identitet fremfor *på trods* af identitet)

FIXME: Kortlægning af PPL *rammer* -
f.eks. indkøb af flip-overs/tavler/stole,
og valg af arkitektur til institutionens bygninger.

FIXME: Kortlægning af PPL *stimulering* -
f.eks. ved skemalagt introduktion af rutiner
(som det skete for bibliotekssøgning og Thirdroom,
men ikke for kollaborative digitale ressourcer som wikis,
eller tidsstyring som kalender og mødebooking).

FIXME: Kortlægning af PPL *styring* -
f.eks. ved løbende rådgivning (mest synligt i vores "seminarer")
og sanktionsmuligheder
(at gruppen ikke fuldtidsstuderer har ingen konsekvens før eksamen).
[se "Directing the students" i @Heilesen_2015].

## Visualisering af IT anvendt i PPL

Udfra semantiske annotationer og kortlægninger,
danne beskrivende visuelle grafer om IT-brug indenfor PPL.

### Evaluering af vores model anvendt på PPL

Kvalitativt interview med f.eks. Signe Berri
hvor vi præsenterer vores mapping af PPL ind i vores model,
og får hendes feedback på
hvor genkendelig hun finder vores præsentation af teorien.

## Forslag til semantisk skarpere brug af eksisterende LMS

RUC anvender redskabet Moodle som administrativt læringsværktøj (LMS).

Vi mener at observere en række fodfejl i denne brug,
som unødigt forvirrer os i vores læringsproces
(vi er rigeligt forvirrede me vores lærings*stof*
og det skader hvis ikke lærings*materiale* kommunikeres tydeligt).

### Problemer med moodle

Eksempel på en kildehenvisning som har blandet rundt i forfatternavnene.
Idet teksten refereres til semantisk er nemmere at opdage den slags fejl.

> Tekst 2: Cass R. Thaler and Richard H. Sunstein, Nudge:
> Improving Decisions about Health, Wealth and Happiness,
> Penguin Books, 2009, s. 1-40.

[Richard Thaler](https://scholia.toolforge.org/author/Q371212)

[Cass Sunstein](https://scholia.toolforge.org/author/Q956164)

Bogen [Nudge](https://scholia.toolforge.org/work/Q2004267)


<!-- FIXME: noter fra tidl. grupper

[FIXME:
Nedenstående kapitel skal omskrives til hvad vi *har* undersøgt
fra nuværende interne arbejdsnoter om hvad vi *kan* undersøge]

## Prior art

Måske plukke noget herfra (og kigge efter flere lignende oversigter):
<https://info.arxiv.org/labs/showcase.html#arxiv-bibliographic-explorer>

## Semantisk vidensraffinering

Hands-on brug af eksisterende semantiske læringsredskaber
i [supergruppen].

## Opsætning af lokal vidensbase

Opsætning af [Oxigraph] quad-store
og validering at anvendelse sker udelukkende lokalt
(dvs. uden "læk" af aktiviteter til omverdenen).

Udvidelse af Oxigraph quad-store
til at bruge den mere intuitive [Sparnatural] frontend,
og indlejring af opslagseksempler
udviklet i samarbejde med [andre][thoughtroam-learn] [grupper][thoughtroam-use].

Opsætning af lokal klon af [Scholia],
hvor data synkroniseres fra offentlige ressourcer ([Wikidata] m.fl.),
og validering at anvendelse sker udelukkende lokalt
(dvs. uden "læk" af aktiviteter til omverdenen).

Scraping af data om forskere fra <https://forskning.ruc.dk/>,
og udvidelse af lokal Scholia-klon
til at inkludere scrapede data.

## Semantisk raffinering af lokal viden

Opsætning af lokal klon af [Hypothes.is]
hvor indsamlede data lagres i lokalt opsat [Oxigraph] quad-store
og validering at anvendelse sker udelukkende lokalt
(dvs. uden "læk" af aktiviteter til omverdenen).

Scraping af PDF-filer fra <https://moodle.ruc.dk/>,
automatisk OCR-scanning af rent grafiske PDF-filer,
og udvidelse af lokal Hypothes.is-klon
til at inkludere lokalt lagrede PDF-filer.

Udvidelse af lokal Scholia-klon
til at medtage annotationer fra lokal Hypothes.is-klon,
inspireret af Gooseberry.

Hands-on brug af eksisterende semantiske læringsredskaber
i [supergruppen].

Finde centrale begreber på websiden
<https://sheilapontis.com/2015/06/04/design-thinking-revised/>

Prøve at skitsere hvordan begreberne relaterer til hinanden -
er nogle begreber de samme (flere or for samme begreb)?
Er nogle begreber overordnede? Er nogle sideordnede?

Kigge på programmer til at formalisere begrebsrelationer.
F.eks. WebVOWL, Protege, SDML.
Pas på at det handler om at *modellere* vidensgrafer,
og kun sekundært at *visualisere* dem
(som visuelle grafer, som er noget andet end vidensgrafer).

Evaluering af eksisterende semantiske ontologier
til brug i modellering af læring ved RUC HumTek,
undersøgelse af relevante
[eksisterende ontologier](https://vocab.methodandstructure.com/interaction-design),
og formulering af tillægsontologier efter behov.

F.eks. brug at [sdml] til hurtig skitsering af ontologier:

```shell
# show source
sdml highlight -i /usr/share/doc/sdml/examples/properties.sdm

# visualize
sdml draw \
 --diagram entity-relationship \
 -i /usr/share/doc/sdml/examples/properties.sdm \
 -f svg \
 -o properties.svg
inkview properties.svg

# translate to RDF
sdml convert -i /usr/share/doc/sdml/examples/properties.sdm -f rdf
```

Design af semantisk understøttede lærings*teknikker*
med brug af eksisterende semantiske redskaber
som [Scholia], [hypothes.is] og [Gooseberry],
og evaluering af styrker og svagheder
sammenlignet med nuværende læring ved RUC.

Design af semantisk understøttede lærings*redskaber*
som komplementerer [Scholia], [hypothes.is] og [Gooseberry],
og evaluering af styrker og svagheder
sammenlignet med eksisterende læringsredskaber
(inkl. nuværende semantiske reskaber som Scholia m.fl.).

[supergruppen]: ../graph/index.qmd
  "Samarbejdet på tværs af de graf-undersøgende projektgrupper"

[SDML]: https://sdml.io/
  "Simple Domain Modeling Language (SDML) - domænespecifikt sprog til modellering"

[Scholia]: https://scholia.toolforge.org/
  "Scholia - Wikidata-baserede videnskabelige profiler"

[hypothes.is]: https://web.hypothes.is/about/
  "hypothes.is - Annotation af websider og PDF-filer"

[Gooseberry]: https://github.com/out-of-cheese-error/gooseberry
  "Gooseberry - Wiki-generator udfra hypothes.is annotationer"

[Pontis]: https://sheilapontis.com/2015/06/04/design-thinking-revised/

[Resource Description Framework]: https://www.techtarget.com/searchapparchitecture/definition/Resource-Description-Framework-RDF

-->
