# Baggrund

## Introduktion

Læring kræver opmærksomhed.
Distraktioner kommer mange steder fra,
og det kan være svært som lærende at skelne
mellem didaktiske og (for læringen) ligegyldige rutiner.

Vi, forfatterne til denne rapport, studerer humanistisk teknologi,
hvor vi fra begyndelsen fik forklaret,
at vores læringsmateriale kan forventes udelukkende at være digitalt -
ingen fysiske bøger er del af vores pensum -
bl.a. fordi meget af materialet vil være så nyt,
at det knapt er udgivet endnu.
Dette så vi frem til med forventning:
Universitets- og forskningsmiljøet må være læringsmaterialets højborg,
hvor robuste tekster skabes og konstruktivt kritiseres.
Hyperlinking i form af World Wide Web blev udviklet
*netop* til bedre navigation i videnskabelige tekster
for mere end 30 år siden,
og vi forventede at det,
parallelt med en ekstrem knopskydning bl.a. til kommercielle formål,
måtte være blevet raffineret til videnskabelig brug siden da.

FIXME: reference WWW to <https://www.w3.org/History/1989/proposal.html>

Vi blev derfor skuffede over kvaliteten af udleveret læringsmateriale,
bl.a. mangelfuldt krydsrefererede beskrivelser,
indscannet fremfor originalt opsat tekstindhold, og
lukkede dokumentformater som Word og Powerpoint,
som fra vores synspunkt som studerende fremstår uprofessionelt og rodet.
Vi føler os hæmmet eller distraheret i vores muligheder for
at navigere i de vidensfelter vi introduceres for,
så vi kan komme *i gang* med vores læring.
Vi mistænker altså med andre ord,
at formatet af vores læringsmateriale er væsentligt
for vores mulighed for at skabe læring udfra det.

Vi har fundet måder at håndtere det dårligt håndterbare.
Individuelt har vi fundet og anvender redskaber
til en alternativ digitalisering af materialet,
som vi synes leder til mere intuitiv navigering
både tekstnært og til abstrakt begrebslige relationer.
Vi undrer os over,
om vores alternative digitalisering blot er "pynt" i vores rutiner,
eller om det kan have videnskabelig signifikans;
om vores digitalisering til skærpet navigation via metadata
kan *styrke* eller måske vil *forstyrre* vores læring på RUC.

## Problemformulering

Vi har formuleret følgende problemformulering:

> Hvordan kan digitalisering understøtte videnskabelig læring?

Problemformuleringen har vi valgt at bryde op
i en række arbejdsspørgsmål:

> Hvordan kan læring skelnes mellem operativ og indholdsmæssig,
> og hvordan understøttes den i dag digitalt?

Her regner vi med at komme ind på Schraubes teori om tentakulær læring og
Illeris' forståelse af læring
som bestående af kommunikation, omverden og den lærende. 
Schraube beskriver selv en sammenhæng mellem læringens bestanddele og
studerendes oplevelser med digitalisering.
Vi opstiller den hypotese,
at visse digitale muligheder for at lære er udeladt i Ernsts undersøgelse,
da de ikke anvendes i en bredere kontekst i forvejen og
derfor ikke fremgår af hans empiri.

> Hvordan kunne indholdsmæssig læring understøttes digitalt?

På baggrund af svaret på forrige arbejdsspørgsmål vil vi undersøge,
på hvilke andre måder den lærende kan gå i dialog med verden digitalt. 
Her forventer vi at undersøge et par forskellige værktøjer og
sætte dem i konteksten af teorier om læring.

Vi forventer at kunne argumentere for,
at visse digitale redskaber
kan anvendes til at understøtte læring som verdeningspraksis,
da de styrker forankring af eksakt viden
og samtidigt stimulerer til legende udforskning af flerdimensionelle ambiguiteter.

> Hvordan fungerer nuværende digitale værktøjer
> som kan understøtte indholdsmæssig læring?

Her vil vi inddrage TSA til at analysere et digitalt værktøj,
som vi har udvalgt på baggrund af svaret på forrige spørgsmål.
Vi regner med som minimum at beskrive værktøjet Scholia,
idet selve værktøjet er tomt men virker ved at hente data
fra åbent tilgængelige databaser som Wikidata.

> Hvilken læringspraksis kunne inddrage Scholia
> til at understøtte indholdsmæssig læring digitalt?

Her vil vi skitsere,
hvordan undervisere i Moodle kunne hyperlinke til ressourcer i Scholia,
udlevere digitalt læringsmateriale som fungerer med hypothes.is
(dvs. ældre inscannede tekster er forbedret med OCR-scanning),
og udlevere præsentationer i PDF-format fremfor proprietære formater
med alle citater hyperlinket til hypothes.is,
alle diagrammer hyperlinket til deres kilde,
og licens hyperlinket til <https://spdx.org/>.

<!--
## Begrundelsen for RUC's tilgang til læring

Ved studiestart blev læringen ved Roskilde Universitet præsenteret
som defineret af syv "søjler" kaldet Problemorienteret Projektlæring (PPL).

Vores studie - Humtek - blev introduceret som progressivt,
og det kommer bl.a. til udtryk idet læringsmaterialet udelukkende er tilgængeligt digitalt.
Det er også en fordel når nogle af teksterne vi skal læse slet ikke er skrevet endnu,
og nogle af dem kun vil blive udgivet online, ikke i bogform.

Universitetet følger altså en bestemt læringsmodel,
vores institut anvender i omfattende grad digitalt læringsmateriale,
struktureringen af vores læringsforløb er også digital. 
-->

## Afgrænsninger og antagelser

I vores undersøgelse i problemfeltet
har vi taget flere fravalg.

Vi undgår træningsbaseret kunstig intelligens,
herunder mange sprogteknologier (NLP) og generativ kunstig intelligens (GenAI).
Selvom NLP og GenAI kan være kraftfulde værktøjer,
ønsker vi at fokusere på mere tilgængelige og bæredygtige løsninger,
da "omkostningerne til deep learning-modeller [...] er kendt for at være massive"
[@Selvan_2023, vores oversættelse].
Vi søger i stedet at udforske løsninger,
der er baseret på eksisterende teknologier og metoder,
som effektivt kan implementeres og bruges af alle.

Vi undgår lukket software.
Grundkravene om gennemsigtighed og genbrugelighed
ved Fri software og (delvist) ved åbne standarder
gør dem væsentligt nemmere for os at undersøge videnskabeligt,
og for andre at efterprøve.

Vi antager,
at vores læringsrum som studerende ved RUC
*ikke* omfatter overleveringen af læringsmateriale.
Altså at eksempelvis udlevering af dele af pensum som PDF-filer,
indeholdende digitalt opsatte *affotografering* af tekster,
ikke repræsenterer et didaktisk motiveret "benspæn", men
med identisk intention
kunne være udleveret som PDF-filer med digitalt opsat *tekst*indhold.

## Målgruppe

Problemstillingen,
som vi har valgt at tage udgangspunkt i,
er relavant for blandt andet læringsfacilitatorer på RUC,
som skal formidle viden efter PPL-principperne,
som er oplyst på RUCs hjemmeside.
Vi vil gerne arbejde med denne målgruppe,
da vi ønsker en mere gennemskuelig læringsproces,
og vi vurderer også,
at det må være i facilitatorens interesse
at få formidlet deres viden på den mest optimale måde.

En anden målgruppe,
som vi gerne vil fokusere på,
er de studerende på RUC.
Vi mener,
at denne målgruppe vil være oplagt,
da det er dem der i sidste ende får gavn af vores projekt,
og som oplever begrænsningerne
ved de nuværende læringsrutiner på studiet.
Dette henviser primært til de studerende,
som kan finde læringsprocessen forvirrende
og har brug for mere systematik,
gennem grafteori til anvendelse af PPL-principperne.
