---

---

# IT-inddragelse i læring på RUC

Vi studerer Humanistisk Teknologi (Humtek) på Roskilde Universitet.
Vi er nysgerrige omkring vores egen læring på studiet,
men også usikre på rammerne for vores læring.
Vi havde eksempelvis generelt svært ved at finde en rød tråd
i det læringsmateriale, vi blev præsenteret for i 1. semester,
men måske det var et pædagogisk greb -
måske der lå en læring i selve det at få os ud på dybt vand?
Eller har vi allesammen overhørt eller overset en væsentlig pointe?

Vi har derfor valgt at undersøge læring på RUC.

Ved studiestart blev læringen ved Roskilde Universitet præsenteret
som defineret af syv "søjler" kaldet Problemorienteret Projektlæring (PPL).

Vores studie - Humtek - blev introduceret som meget progressivt:
Pensum - læringsmaterialet - vil udelukkende være digitalt,
bl.a. fordi nogle af teksterne vi skal læse slet ikke er skrevet endnu,
og nogle af dem kun vil blive udgivet online, ikke i bogform.

Studiets forløb - den overordnede lærings*rytme* - er også digitalt formidlet,
gennem en stribe af administrative systemer.
Særligt gennem webstederne `study.ruc.dk` og `moodle.ruc.dk` og `eksamen.ruc.dk`
som er autoritative om hhv. læringsindhold, mødetider og deadlines[^1].
Dette med autorisation belyser nogle typer forvirring,
da disse websteder indeholder overlappende
og somme tider modstridende informationer:
Husk mødetider fra `study.ruc.dk`,
medmindre der står andre tidspunkter på `moodle.ruc.dk`.
Og læs på moodle om læringsindhold,
men kun til inspiration
for de formelle rammer står på `study.ruc.dk`.
Og deadlines for afleveringer nævnes på alle tre websteder,
men kun `eksamen.ruc.dk` tæller når der er divergens.

[^1]: Eller sådan er det *formodentligt*.
Opsummeringen herover er blot en personlig subjektiv erfaring,
efter forgæves at have ledt efter en autoritatv oversigt over,
hvad der potentielt er støj ved hver administrativ platform.

FIXME: Forsøg systematisk at indhente autoritativ oversigt
over platformes indbyrdes autoritet.

Universitetet følger altså en bestemt læringsmodel,
vores institut anvender i omfattende grad digitalt læringsmateriale,
struktureringen af vores læringsforløb er også digitalt
og en tydelig kilde til forvirring,
men formodentligt mere af administrativ end pædagogisk karakter.

Vi har derfor i denne rapport valgt
mere konkret at undersøge to digitale redskaber,
Scholia og Hypothes.is,
som vi umiddelbart synes kunne hjælpe os i vores læring,
men måske vi har misforstået
og de reelt er mere administrative end læringsunderstøttende,
eller måske de direkte er skadelige for læring
eller modvirker den specifikke læringsmodel vores studie er opbygget efter?

Til vores undersøgelse har vi brug for at afklare
*hvad er Problemorienteret Projektlæring*.

Vi vil også undersøge *hvordan fungerer Scholia og Hypothes.is*,
FIXME...

<!-- FIXME: noter fra tidl. grupper

# Introduktion

<!--
Baggrund og problemformulering
Formål med projekt
Overblik over projektets opbygning
--FIXME>

I dagens digitale tidsalder står læring og dens facilitering overfor udfordringer,
hvor komplekst tekstmateriale kræver effektive værktøjer
til at kunne analysere og forstå dem.
Dette projekt undersøger datadrevet tilgang til at støtte læring,
vha. grafbaserede digitale redskaber.
Vi ser konkret på de digitale redskaber Scholia og Hypothes.is,
der kan analysere og visualisere relationer
mellem videnskabelige tekster, forskere, stofområder og begreber,
og evaluerer hvorvidt redskaberne er hensigtsmæssige at anvende
ved problemorienteret projektlæring.

Vi finder det paradoksalt,
at vi i en tid med meget store teknologiske fremskridt
og flere årtiers erfaring i avanceret hyperlinking med World Wide Web,
på vores RUC-studie anvender mangelfuldt krydsrefereret læringsmateriale,
bl.a. indscannede tekster uden OCR-scanning
og lukkede dokumentformater som Word og Powerpoint.

For os nye studerende fremstår formidlingen af læringsmateriale
som uprofessionel, forvirrende og ineffektiv:
Vi føler os bremset i vores muligheder
for at navigere i og skabe overblik over de vidensfelter vi introduceres for,
så vi kan komme *i gang* med vores læring.
Vi undrer os derfor over,
om det vi føler bremsende reelt er bevidst planlagt,
som del af de anvendte, pædagogiske metoder.
Vi er altså nysgerrige på,
om anvendelsen af digitale teknologier til navigation i metadata
kunne *styrke* eller måske *forstyrre* vores læring på RUC.

---

<!--
Semantisk web:
5-star data og hypothes.is sammenlignet med Moodle
som måder at organisere og udforske viden.
Hvordan anvendes sproget RDF til at beskrive og formidle viden?
På hvilke måder kan læringsprocessen gentænkes
med fri bevægelse af viden mellem studerende og professorer i fokus
vha. hypothes.is som offentligt, dynamisk annotationsmedie
frem for - eller som støtte til - moodle
som statisk modulbaseret læringsplatform.
--FIXME>

<!--
Hans' kritik:
Undgå ligeværdig sammenligning med Moodle:
Det vil kræve bevisførelse for hvert kritikpunkt af Moodle.
Tag i stedet afsæt i en behovsanalyse af PPL,
relativt overfladisk konstatere
at Moodle ikke understøtter de identificerede behov,
og bruge energien på argumenter om
hvordan Scholia/Hypothes.is understøtter dem.
--FIXME>

<!--
Jonas' kritik:
Lyder for fluffy at snakke om "fri bevægelse"
--FIXME>

Semantisk web:
Med afsæt i en praktisk behovsanalyse
af [problemorienteret projektlæring (PPL)][PPL],
vil vi undersøge,
hvordan det digitale redskab Moodle understøtter de identificerede behov,
og hvordan de kunne understøttes
af de digitale reskaber Scholia og Hypothes,is.

Scholia og Hypothes.is undersøges som teknologiske artefakter,
funktionelt dikteret
af datasproget [Resource Description Framework (RDF)][RDF]
anskuet som informationsteknologisk system,
hvor opgaven snævert vil belyse to dele:
Dels *konstruktionen* af ontologier,
og dels *anvendelsen* af de konstruerede ontologier ved vidensbehandling.
Vi forventer i undersøgelsen at drage paralleller
mellem på den digitale side
den underliggende teori om [konceptuelle grafer (KR²)][KRR],
og på den pædagogiske side
konstruktivistiske ideer af Piaget og Luhmann.

Evt. en kort belysning af de sociopolitiske motiver
blandt udviklerne af RDF
i form af visionen om [det semantiske web],
stillet i kontrast
til det mere teknokratisk(?) orienterede [Knowledge management],
som anvender samme tekniske teknologier,
men med en væsensforskellig bagvedliggende videns- og læringsteori.

## Redegørelse

RDF, eller Resource Description Framework, er et kodesprog
til at beskrive "triples",
eller simple relationer med subjekt, objekt og relation.
Sammenhænge beskrevet med RDF kan automatisk omdannes
til visualiseringer i form af vidensgrafer.

RDF er forsøgt populariseret gennem en stribe catch-phrases
som "det semantiske web", "web of data", Web 3.0",
"Linked Open Data" og "5-stjernede data".
og hypothes.is sammenlignet med Moodle
som måder at organisere og udforske viden.
Hvordan anvendes sproget RDF til at beskrive og formidle viden?
På hvilke måder kan læringsprocessen gentænkes
med fri bevægelse af viden mellem studerende og professorer i fokus
vha. hypothes.is som offentligt, dynamisk annotationsmedie
frem for - eller som støtte til - moodle
som statisk modulbaseret læringsplatform.

OWL (Web Language Ontology) er et framework bygget på RDF,
som altid ligger på nettet,
og hvert koncept og relation er beskrevet af en URI adresse,
som ligger online.
OWL er et eksempel på en anvendelse af RDF,
som åbner viden op og overskueliggør den vha. internettet.
OWL bruges til at formulere ontologier,
og hvert ord er altså defineret ud fra hvert andet ord.

Hypothes.is er et system på en server,
som opbevarer semantiske annotationer
og tillader brugeren at annotere
en hvilken som helst hjemmeside på internettet med råtekst,
som bliver opbevaret som 5-stjernet data.
Hypothes.is kan fungere som åbent samarbejdsredskab
mellem studerende og professorer
til at udvikle forståelsen af fagets indhold dynamisk over tid.
RDF kan senere bruges til at kategorisere annotationerne
under hver deres design & konstruktionsfaglige koncept i en vidensgraf.

[PPL]: https://ruc.dk/problemorienteret-projektlaering-roskilde-universitets-paedagogiske-model

[KRR]: https://en.wikipedia.org/wiki/Knowledge_representation_and_reasoning

[RDF]: https://en.wikipedia.org/wiki/Resource_Description_Framework

[det semantiske web]: https://en.wikipedia.org/wiki/Semantic_Web

[Knowledge management]: https://en.wikipedia.org/wiki/Knowledge_management

<!--
Understøttelse af pædagogisk læring og PPL,
ved hjælp af datadrevet teknologier som grafteori
--FIXME>

## Problemfelt

Titel: Scholia som del af en verdensgøringspraksis

Med teoretisk basis i Ernst Scraubes nye bog
(dvs. mere præcist de teorier som han lægger til grund -
eller hvad de mere simplistisk modsvarer indenfor vores pensum)
vil vi undersøge vores egen og studiekollegers gruppearbejdspraksis
i foregående og nuværende semester,
hhv. med og uden inddragelse af de grafrevne redskaber Scholia og Hypothes.is.

Viden kan formidles på flere måder.
Indsigt kan opnås på flere måder,
og indsigt gennem læring involverer formidling af viden.

Roskilde Universitet anvender problemorienteret projektlæring
som pædagogisk princip.
Vi er i det 21. århundrede
med store muligheder med og forventninger til digitale teknologier.
Roskilde Universitet er en institution med begrænsede ressourcer.
Det er udfordrende at studere,
og nogen, men ikke al hjælp er gavnlig for læring.

Mange studerende og læringsfacilitatorer oplever udfordringer
med at håndtere komplekst tekstmateriale
og skabe meningsfuld forståelse
og sammenhæng mellem tekster.
Vores problemfelt fokuserer specifikt på behovet
for at understøtte pædagogisk læring og PPL
(Problemorienteret Projektlæring)
ved hjælp af datadrevne teknologier som f.eks. grafteori.

Vi vil undersøge,
om problemorienteret projektlæring (PPL),
med kernebegreber
som stilladsering, bridging og constructive alignment,
ville styrkes eller modvirkes
af at inddrage grafbaserede værktøjer som Scholia og Hypothes.is i læringsprocessen.
Scholia analyserer forbindelser mellem videnskabelige videnselementer
som udgivelser, forfattere, videnskabelige begreber og mere generelle temaer,
og tilbyder udvidede navigationsmuligheder mellem dem.
Hypothes.is registrerer annotationer til websider og PDF-dokumenter.
Vores hypotese er,
at disse værktøjer, hensigtsmæssigt anvendt,
kunne støtte studerendes læring.

I vores undersøgelse i problemfeltet
har vi taget flere fravalg.

Vi undgår "magiske teknologier" som kunstig intelligens.
Selvom AI-teknologier kan være kraftfulde værktøjer,
ønsker vi at fokusere på mere tilgængelige og bæredygtige løsninger,
da "omkostningerne til deep learning-modeller [...] er kendt for at være massive"
[@Selvan_2023, vores oversættelse].
Vi søger i stedet at udforske løsninger,
der er baseret på eksisterende teknologier og metoder,
som effektivt kan implementeres og bruges af alle.

Vi undgår lukket software.
Grundkravene om gennemsigtighed og genbrugelighed
ved Fri software og (delvist) ved åbne standarder
gør dem væsentligt nemmere for os at undersøge videnskabeligt,
og for andre at efterprøve.

## Målgruppe

<!--
Identifikation af målgrupper og analyse af behov og krav for målgrupperne
--FIXME>

Problemstillingen,
som vi har valgt at tage udgangspunkt i,
er relavant for blandt andet læringsfacilitatorer på RUC,
som skal formidle viden efter PPL-principperne,
som er oplyst på RUCs hjemmeside.
Vi vil gerne arbejde med denne målgruppe,
da vi ønsker en mere gennemskuelig læringsproces,
og vi vurderer også,
at det må være i facilitatorens interesse
at få formidlet deres viden på den mest optimale måde.

En anden målgruppe,
som vi gerne vil fokusere på,
er de studerende på RUC.
Vi mener,
at denne målgruppe vil være oplagt,
da det er dem der i sidste ende får gavn af vores projekt,
og som oplever begrænsningerne
ved de nuværende læringsrutiner på studiet.
Dette henviser primært til de studerende,
som kan finde læringsprocessen forvirrende
og har brug for mere systematik,
gennem grafteori til anvendelse af PPL-principperne.

## Problemformuleringen

Hvordan kunne grafmodellering understøtte kollaborativ akademisk læring?
Hvordan anvendes sproget RDF til at beskrive og formidle viden?

## Arbejdsspørgsmål

*Hvordan fungerer grafsproget RDF,
særligt i forhold til at abstrahere akademiske begreber som ontologier?*

*Skal enhver ontologi være logisk konsekvent?*

<!--
Underspørgsmål om design og konstruktion af grafontologier,
til at sikre dækning af Design og Konstruktion
--FIXME>

*Hvordan kunne en grafontologi omfattende akademiske begreber designes,
så de understøtter kollaborativ akademisk læring,
og/eller hvordan kan eksisterende ontologier genbruges?*

*Hvordan kunne en grafontologi omfattende akademiske begreber konkretiseres,
eksempelvis ved statisk visualisering
eller interaktiv digital/fysisk modellering,
så materialiseringen understøtter kollaborativ akademisk læring?*

*Kan integreringen af 5-stjernet data
med RDF (Resource Description Framework) forbedre forelæsninger*

---

## Problemformulering

Vi har i dette projekt valgt at undersøge
følgende problemstilling:

> Hvordan kunne redskaberne Scholia og Hypothes.is hensigtsmæssigt anvendes
> til at understøtte problemorienteret projektlæring?

Problemstillingen har vi valgt at bryde op
i følgende underspørgsmål:

<!--
Problemformuleringsspørgsmål fra vejleder
Kan PPL kernebegreber
som stilladsering, bridging og constructive alignment
danne inspiration
for nye grafteoribaserede læringsværktøjer
til universitetsstuderende?
--FIXME>

> Hvilke muligheder og begrænsninger kan der være
> for problemorienteret projektlæring
> i anvendelsen af digitale vidensnavigationsredskaber
> som integreret del af læringsprocessen?

<!--
Underspørgsmål om sproget RDF som teknologisk system,
til at sikre dækning af TSA
--FIXME>

> Hvordan fungerer redskaberne Scholia og Hypothes.is
> i forhold til grafbaseret håndtering af videnskabelige begreber?

<!--
Underspørgsmål
om design og konstruktion af praktisk vejledning,
til at sikre dækning af Design og Konstruktion
--FIXME>

> Hvordan kan studerende og forelæsere konkret vejledes
> i brug af Scholia og Hypothes.is,
> for en hensigtsmæssig understøttelse af problemorienteret projektlæring?

-->
