---
title: |
 Graf-redskaberne Scholia og Hypothes.is \
 anvendt i problemorienteret projektlæring
subtitle: |
 HumTek-23, Basisprojekt 2 \
 eksamensgruppe S2424791009
metadata-files:
  - _actors.yml
  - ../_report.yml
  - ../_draft.yml
format:
  html: default
  pdf:
    output-file: S2424791009.pdf

breaks: false

---

<!--
FIXMEs generelt for hele rapporten
  * Check at Hypothes.is kun omtales som mål, hvis vi rent faktisk når at inddrage det
  * Check at begrebet "læringsfacilitering" bruges fremfor "undervisning",
    undtagen i relation til kilder eller når vi vil beskrive passiv *indlæring*
-->

# Abstract
<!-- FIXME: engelsk opsummering -->

# Introduktion
<!--
    Baggrund og problemformulering
    Formål med projekt
    Overblik over projektets opbygning
-->

I dagens digitale tidsalder står læring og dens facilitering overfor udfordringer,
hvor komplekst tekstmateriale kræver effektive værktøjer
til at kunne analysere og forstå dem.
Dette projekt undersøger datadrevet tilgang til at støtte læring,
vha. grafbaserede digitale redskaber.
Vi ser konkret på de digitale redskaber Scholia og Hypothes.is,
der kan analysere og visualisere relationer
mellem videnskabelige tekster, forskere, stofområder og begreber,
og evaluerer hvorvidt redskaberne er hensigtsmæssige at anvende
ved problemorienteret projektlæring.

Vi finder det paradoksalt,
at vi i en tid med meget store teknologiske fremskridt
og flere årtiers erfaring i avanceret hyperlinking med World Wide Web,
på vores RUC-studie anvender mangelfuldt krydsrefereret læringsmateriale,
bl.a. indscannede tekster uden OCR-scanning
og lukkede dokumentformater som Word og Powerpoint.

For os nye studerende fremstår formidlingen af læringsmateriale som uprofessionel, forvirrende og ineffektiv:
Vi føler os bremset i vores muligheder for at navigere i og skabe overblik over de vidensfelter vi introduceres for,
så vi kan komme *i gang* med vores læring.
Vi undrer os derfor over,
om det vi føler bremsende reelt er bevidst planlagt,
som del af de anvendte, pædagogiske metoder.
Vi er altså nysgerrige på,
om anvendelsen af digitale teknologier til navigation i metadata
kunne *styrke* eller måske *forstyrre* vores læring på RUC.

## Problemfelt

<!--
Understøttelse af pædagogisk læring og PPL,
ved hjælp af datadrevet teknologier som grafteori
-->

<!--
•	Hvad er udgangspunkt/problemstilling/behov?
•	Hvorfor er problemet interessant og relevant?
•	Hvad har motiveret jer til at vælge netop denne problemstilling?
•	Hvem er problemstillingen relevant for (brugere/målgruppe/interessenter)?
•	Hvordan er det metodisk eller teoretisk interessant?
•	Er det noget, der forekommer jer at være paradoksalt? Her kan I også redegøre for fravalg, I allerede har besluttet eller overvejet)
-->

Viden kan formidles på flere måder.
Indsigt kan opnås på flere måder,
og indsigt gennem læring involverer formidling af viden.

Roskilde Universitet anvender problemorienteret projektlæring
som pædagogisk princip.
Vi er i det 21. århundrede
med store muligheder med og forventninger til digitale teknologier.
Roskilde Universitet er en institution med begrænsede ressourcer.
Det er udfordrende at studere,
og nogen, men ikke al hjælp er gavnlig for læring.

Mange studerende og læringsfacilitatorer oplever udfordringer
med at håndtere komplekst tekstmateriale
og skabe meningsfuld forståelse
og sammenhæng mellem tekster.
Vores problemfelt fokuserer specifikt på behovet
for at understøtte pædagogisk læring og PPL
(Problemorienteret Projektlæring)
ved hjælp af datadrevne teknologier som f.eks. grafteori.

Vi vil undersøge,
om problemorienteret projektlæring (PPL),
med kernebegreber
som stilladsering, bridging og constructive alignment,
ville styrkes eller modvirkes
af at inddrage grafbaserede værktøjer som Scholia og Hypothes.is i læringsprocessen.
Scholia analyserer forbindelser mellem videnskabelige videnselementer
som udgivelser, forfattere, videnskabelige begreber og mere generelle temaer,
og tilbyder udvidede navigationsmuligheder mellem dem.
Hypothes.is registrerer annotationer til websider og PDF-dokumenter.
Vores hypotese er,
at disse værktøjer, hensigtsmæssigt anvendt,
kunne støtte studerendes læring.

I vores undersøgelse i problemfeltet
har vi taget flere fravalg.

Vi undgår "magiske teknologier" som kunstig intelligens.
Selvom AI-teknologier kan være kraftfulde værktøjer,
ønsker vi at fokusere på mere tilgængelige og bæredygtige løsninger,
da "omkostningerne til deep learning-modeller [...] er kendt for at være massive"
[@Selvan_2023, vores oversættelse].
Vi søger i stedet at udforske løsninger,
der er baseret på eksisterende teknologier og metoder,
som effektivt kan implementeres og bruges af alle.

Vi undgår lukket software.
Grundkravene om gennemsigtighed og genbrugelighed
ved Fri software og (delvist) ved åbne standarder
gør dem væsentligt nemmere for os at undersøge videnskabeligt,
og for andre at efterprøve.

## Problemformulering

Vi har i dette projekt valgt at undersøge
følgende problemstilling:

> Hvordan kunne redskaberne Scholia og Hypothes.is hensigtsmæssigt anvendes
> til at understøtte problemorienteret projektlæring?

Problemstillingen har vi valgt at bryde op
i følgende underspørgsmål:

<!-- Problemformuleringsspørgsmål fra vejleder
Kan PPL kernebegreber
som stilladsering, bridging og constructive alignment
danne inspiration
for nye grafteoribaserede læringsværktøjer
til universitetsstuderende?
-->
> Hvilke muligheder og begrænsninger kan der være
> for problemorienteret projektlæring
> i anvendelsen af digitale vidensnavigationsredskaber
> som integreret del af læringsprocessen?

<!--
Underspørgsmål om sproget RDF som teknologisk system,
til at sikre dækning af TSA
-->

> Hvordan fungerer redskaberne Scholia og Hypothes.is
> i forhold til grafbaseret håndtering af videnskabelige begreber?

<!--
Underspørgsmål
om design og konstruktion af praktisk vejledning,
til at sikre dækning af Design og Konstruktion
-->

> Hvordan kan studerende og forelæsere konkret vejledes i brug af Scholia og Hypothes.is,
> for en hensigtsmæssig understøttelse af problemorienteret projektlæring?


## Målgruppe
<!--
Identifikation af målgrupper og analyse af behov og krav for målgrupperne
-->
Problemstillingen,
som vi har valgt at tage udgangspunkt i,
er relavant for blandt andet læringsfacilitatorer på RUC,
som skal formidle viden efter PPL-principperne,
som er oplyst på RUCs hjemmeside.
Vi vil gerne arbejde med denne målgruppe,
da vi ønsker en mere gennemskuelig læringsproces,
og vi vurderer også,
at det må være i facilitatorens interesse
at få formidlet deres viden på den mest optimale måde.

En anden målgruppe,
som vi gerne vil fokusere på,
er de studerende på RUC.
Vi mener,
at denne målgruppe vil være oplagt,
da det er dem der i sidste ende får gavn af vores projekt,
og som oplever begrænsningerne
ved de nuværende læringsrutiner på studiet.
Dette henviser primært til de studerende,
som kan finde læringsprocessen forvirrende
og har brug for mere systematik,
gennem grafteori til anvendelse af PPL-principperne.

# Teoretisk Ramme
<!--
  * Hvilke teorier siger noget relevant om jeres problemformulering?
  * Hvordan vil I anvende teori (og metode) på jeres empiri?
-->

Vi vil gennemgå den digitale service Scholia og Hypothes.is som teknologier
med hjælp fra TRIN-modellen [@Jørgensen_2018]
(vi er opmærksomme på at det kun er en model, ikke en metode).

Anvendelsen af Scholia og Hypothes.is ved RUC
kræver at vi forklarer projektorienteret læring (PPL),
og reflekterer over dets samspil med brug af teknologien.

Vi overvejer (men er usikre om det bliver for omfattende)
at anvende technochange prototyping [@Simonsen_2012]
til eksperimentelt at undersøge,
hvordan teknologiens anvendelse ved RUC som institution
ikke kun er teknologisk-pædagogisk,
men også griber ind i institutionens administrative rutiner.


# Metode
<!--
Beskrivelse af metoder til dataindsamling
Analyse tilgange og redskaber (f.eks. netværksanalyse)
Etik maybe?
-->

Vi vil undersøge og afdække to digitale redskaber -
[Scholia] og [Hypothes.is] -
som teknologiske systemer,
og reflektere over hvordan de kunne anvendes ved Humtek-studiet.


<!--
FIXME:
Integrer nedenenstående (hentet fra indledningen),
men omskriv til ikke at ville "omdanne" læringsmetoder -
eller drop det, hvis det ike bidrager noget nyt til afsnittet.

Vores projekt fokuserer på at omdanne den eksisterende læringsmetode til en mere digital og integreret tilgang, specifikt rettet mod 'to-be' scenariet og evalueringen af denne tilgang. 

Samlet set vil vi gerne gennem vores projekt forbedre den nuværende læringsmetode som bruges hos RUC, ved brug af grafterori til at suplementere for PPL læring. Vi vil gennem dette gøre læringsmaterialer mere tilgængelig og indbyrdes forbundet, samt anvende FEDS til grundigt at evaluere vores tilgange effektivitet. Ved at gøre dette håber vi at bidrage til en mere interaktiv og engagerende læringsoplevelse for studerende på RUC. 
-->

Vi vil først undersøge teknologierne i deres nuværende form,
identificere mangler eller suboptimale aspekter,
og iterere over flere forskudte progressioner af fremtidsscenarier
hvor stadigt flere forbedringer inddrages.
Eksempelvis kunne en iteration inddrage en Moodle-plugin
til PDF-dannelse af proprietære dataformater
og OCR-scanning af informationssvage dataformater.

Hvis tiden er til det,
vil vi inddrage eksperter inden for både pædagogik og datalogi,
for at sikre, at vores tilgang og løsninger fagligt giver mening
i forhold til vores problemstilling og arbejdsspørgsmål.

Hvis tiden er til det,
vil vi udvikle prototyper af grafteoribaserede læringsværktøjer
og teste om de teknisk set fungerer
udfra målbare tests som vi har udfærdiget på forhånd.

<!--
    Software der sammenkobler scholia og hypothes.is?
-->

Hvis tiden er til det,
vil vi også teste vores prototype(r) kvalitativt
overfor både læringsfacilitatorer og studerende
udfra spørgeskemaer vi har udfærdiget på forhånd,
for at få et indblik i deres oplevelser, udfordringer og behov
i forhold til navigation gennem tekstmateriale.
Dette vil give os mulighed for at evaluere
brugervenlighed og effektivitet af vores løsninger
i en reel læringskontekst.

For at navigere i denne proces,
har vi vendt os mod FEDS (Framework for Evalutation in Design Science), som vi blev præsenteret for i første semester under Design og Konstruktion. 

FEDS giver os et solidt grundlag for at evaluere vores design og ens implementering i læringsprocessen. Ved at anvende FEDS fokuserer vi på at analysere vores evalueringskontekst og krav, som kan hjælpe os med at identificere relevante evalueringsstrategier og vælge passende evalueringsmetoder. Dette inkluderer både formativ og summativ evaluering for at sikre, at vores design ikke kun er teoretisk gennemført, men også er effektivt, når det bruges i praksis.

## Semesterbinding

I vores projekt vil vi bruge dimensionen "Teknologiske systemer og artefakter" (TSA),
[FIXME: Uddybe hvordan - med vores nuværende mere snævre fokus]

<!-- FIXME: omskriv til nuværende mere snævre fokus

ved at fokusere på funktionaliteten af et eller flere teknologiske værktøjer,
som er baseret på grafteori
til at analysere og forstå tekstmateriale
i uddannelsesmæssige sammenhænge.
Den selvvalgte teknologi, vi vil tage i brug, er grafteori,
som er en teori, der studerer og kigger på relationer
mellem noder i et netværk.
Vi vil bruge grafteori til at kigge på,
om vi kan udvikle et værktøj,
der kan analysere strukturen af tekstmateriale
og identificere sammenhænge
mellem forskellige koncepter og emner.
-->

Derudover vil vi bruge TSA
til at være opmærksomme på
at identificere og håndtere eventuelle effekter,
vores teknologiske produkt kan have på læring og uddannelse,
og hvordan det kan påvirke både studerende og læringsfacilitatorer
i deres daglige praksis.
<!-- FIXME: uddybe om *hvordan* vi vil gøre det -->

## Mulige kilder

@Pontis_2015 diskuterer eksisterende designmodeller
og foreslået en udvidelse af en udbredt model.
Denne tekst blev anvendt ved 1. semester på Humtek,
og kunne bruges som afsæt i undersøgelser om,
hvorvidt dens indeholdte viden kunne formidles bedre
indenfor problemorienteret projektlæring,
ved brug af af semantiske værktøjer til navigation og annotation
af begreber indenfor materialets vidensfelt.

Omkring PPL specifikt
relateret til digitale redskaber mere løst,
undersøger @Bjørn_2006 problemorienteret projektlæring ved fjernundervisning.

Om semantiske digitale redskaber specifikt
relateret til videnskabelig læring mere løst,
undersøger @Kanza_2019 semantiske redskaber til videnskabelig annotation,
og @Goy_2017 undersøger forbedring af brugeroplevelse ved kollaborativ annotation
vha. semantisk klassificering af og ræsonnement om mærkatnavne.

@Frederiksen_2016 vejleder bibliotekarer i brug af Hypothes.is.

@Jørgensen_2018 introducerer TRIN-modellen
til undersøgelser af teknologiske systemer og artefakter.

@Pressman_2018 vedr. at vores fokus nok vil være produkt mere end state-of-the-art.

@Yokochi_2023 om kvaliteter ved Oxigraph som SPARQL endpoint.

@Nielsen_2017 og @Diefenbach_2021 om kvaliteter ved Wikidata.

@Bento_2022 om kvaliteter ved RDF-baserede ræsonnementsmaskiner (reasoning engines),
relevante ved et fremtidsscenarie
hvor Scholia og Hypothes.is ikke blot knyttes sammen,
men også påføres logisk ekstrapolering af "missing dots" i sammenlagte grafer.

@Liu_2022 om prior art vedr. semantisk bibliotekshåndteringssystem.

@Couch_2015 om prior art vedr. effektivisering af læring gennem strukturering af læreingsmaterialet.

@Venable_2016 introducerer FEDS-metoden
til organisering af evalueringer henover et projektforløb.

@Janowicz_2014 om begrebet 5-stjernede data.

# Undersøgelser

[FIXME:
Nedenstående kapitel skal omskrives til hvad vi *har* undersøgt
fra nuværende interne arbejdsnoter om hvad vi *kan* undersøge]

## Prior art

Måske plukke noget herfra (og kigge efter flere lignende oversigter):
<https://info.arxiv.org/labs/showcase.html#arxiv-bibliographic-explorer>

## Semantisk vidensraffinering

Hands-on brug af eksisterende semantiske læringsredskaber
i [supergruppen].

## Opsætning af lokal vidensbase

Opsætning af [Oxigraph] quad-store
og validering at anvendelse sker udelukkende lokalt
(dvs. uden "læk" af aktiviteter til omverdenen).

Udvidelse af Oxigraph quad-store
til at bruge den mere intuitive [Sparnatural] frontend,
og indlejring af opslagseksempler
udviklet i samarbejde med [andre][thoughtroam-learn] [grupper][thoughtroam-use].

Opsætning af lokal klon af [Scholia],
hvor data synkroniseres fra offentlige ressourcer ([Wikidata] m.fl.),
og validering at anvendelse sker udelukkende lokalt
(dvs. uden "læk" af aktiviteter til omverdenen).

Scraping af data om forskere fra <https://forskning.ruc.dk/>,
og udvidelse af lokal Scholia-klon
til at inkludere scrapede data.

## Semantisk raffinering af lokal viden

Opsætning af lokal klon af [Hypothes.is]
hvor indsamlede data lagres i lokalt opsat [Oxigraph] quad-store
og validering at anvendelse sker udelukkende lokalt
(dvs. uden "læk" af aktiviteter til omverdenen).

Scraping af PDF-filer fra <https://moodle.ruc.dk/>,
automatisk OCR-scanning af rent grafiske PDF-filer,
og udvidelse af lokal Hypothes.is-klon
til at inkludere lokalt lagrede PDF-filer.

Udvidelse af lokal Scholia-klon
til at medtage annotationer fra lokal Hypothes.is-klon,
inspireret af Gooseberry.


# Konklusion
<!--
Opsamling af resultater og konklusioner
Mulige anbefalinger
til implementering af grafteoribaserede værktøjer i uddannelsen
med hensyn til målgruppen
-->

Som konkrete produkter
forestiller vi os for hvert progressive scenarie
at udfærdige et sæt af vejledninger.
Som minimum een brugervejledning (pr. scenarie),
anvendelig for vores to målgrupper, læringsfacilitatorer og studerende,
men potentielt differentierede vejledninger,
som hver fremhæver den respektive målgruppes behov.
Hvis tiden er til det,
så også en vejledning til beslutningstagere på RUC
om de mere strategiske fremfor praktiske aspekter.

Hvis tiden er til det,
vil vi desuden videreudvikle [Scholia]
til at medtage visuelle repræsentationer
af annotationer dannet med [hypothes.is].

[supergruppen]: ../graph/index.qmd
  "Samarbejdet på tværs af de graf-undersøgende projektgrupper"

[Oxigraph]: https://github.com/oxigraph/oxigraph
  "Kildekode til Oxigraph - SPARQL graf-database"

[Sparnatural]: https://github.com/sparna-git/Sparnatural
  "Kildekode til Sparnatural - visuel SPARQL opslagsbygger til vidensgrafer"

[thoughtroam-learn]: ../learn/index.qmd
  "Projektgruppen thoughtroam-learn"

[thoughtroam-use]: ../use/index.qmd
  "Projektgruppen thoughtroam-use"

[Scholia]: https://github.com/WDscholia/scholia
  "Kildekode til Scholia - Wikidata-baserede videnskabelige profiler"

[Wikidata]: https://www.wikidata.org/
  "Wikidata - Fri kollaborativ vidensdatabase"

[hypothes.is]: https://github.com/hypothesis/h
  "Kildekode til hypothes.is - Annotation af websider og PDF-filer"

[Gooseberry]: https://github.com/out-of-cheese-error/gooseberry
  "Gooseberry - Wiki-generator udfra hypothes.is annotationer"

# Perspektivering
<!--
Mulig videre forsking og udvikling på området
-->

Skitsere hvordan vi ville have grebet de tiltag an,
som vi har skitseret men ikke nåede at dykke tilstrækkeligt ned i
til at kunne medtage mere substantielt i rapporten.

Reflektere over
hvordan forbedringer i opmærkning af metadata i publikationer
kan styrke muligheden for brugen af de undersøgte teknologier.

Overveje hvordan konkurrence,
bl.a. fra markeder som modarbejder copyleft,
kunne påvirke de undersøgte teknologier,
eksempelvis belyst gennem [Diamond Open Access].

[Diamond Open Access]: https://en.wikipedia.org/wiki/Diamond_open_access

# Referenceliste {.appendix}

<!-- https://pad.degrowth.net/8krqOrqnR0iAIExDTtTrxw -->

\begingroup
\raggedright
::: {#refs .foo}
:::
\endgroup


# Bilag 1: Plan for vejleder- og gruppemøder

<!-- https://pad.degrowth.net/mJnfBHZ7Qr2W1Hu-QppL8A -->
{{< include _gantt.qmd >}}

# Bilag 2: Kommende opgaver

* Opstille masterplan
  * Gennemgå hvor meget tid hvert gruppemedlem forventer at investere
    (side 88-89 i "den lille røde")
  * Gennemgå gruppearbejdsforståelse for hvert gruppemedlem
    (side 49-53 i "den lille røde")
  * Diskutere overordnet arbejdsrytme
    (side 66-67 og 80-81 i "den lille røde")
    * evt. fordele opgaver så vi hver har særlig "mission"?
  * Diskutere overordnede arbejdsfaser
    (side 93-94 i "den lille røde")
  * Skitsere en plan
    (side 96-99 i "den lille røde")
    * feedback til opponentgruppe
    * forberede oplæg i god tid før hvert vejledermøde
* Give feedback til opponentgruppe
  * Læse oplæg hver især
  * Annotere oplæg hver især
  * Diskutere annotationer
  * Diskutere og formulere (både positiv og negativ) kritik
    (side 108-109 i "den lille røde")
  * Opstille præsentation af kritik
    (f.eks. slideshow og/eller annoteret PDF)
* Gennemgå kilder
  * Annotere relevans for alle allerede fundne kilder
  * Diskutere om nogle kilder bør undersøges bredere (kildens kilder)
  * Omtale kilder på relevante steder i rapporten
* Forstå PPL
  * Læse kapitel 1 og 2 i "den lille røde"
  * Diskutere hvilke dele af PPL der er relevant her
  * interview?
* Forstå semantiske grafer
  * Læse kilder og supergruppewebsite
  * Deltage i supergruppemøder og -workshops
  * Diskutere hvilke dele af semantiske grafer der er relevante her
* Forstå konkrete semantiske læringsredskaber
  * Anvende Scholia
  * Anvende Hypothes.is
  * Undersøge lignende alternativer
  * Overveje ikke-digitale paralleller indenfor PPL-praksis
  * Diskutere semantiske aspekter ved redskaberne
  * Diskutere PPL-relaterede aspekter ved redskaberne
  * Diskutere styrker og svagheder ved brug af redskaberne
    * ...overfor alternative ikke-digitale metoder
    * ...overfor alternative digitale redskaber
    * ...overfor fremtidige skitserede forbedringer
* Hvad er "Succes" i forhold til konkret anvendelse på afl. tidspunkt?
  * Problemformulering
  * Evalueringskriterier
  * ...

# Bilag 3 - Supergruppemøde 18/3
* Ordstyrer: Ian Valentin
* Referant: Sebastian
* Første punkt
  * Alle skal tjekke crab.fit, og se om alle kan på de rigtige dage.
* Umiddelbart er alle på til et supergruppemøde hver uge
  * Tid: Hver onsdag, efter forlæsning eller kl. 12.
    * Det er okay hvis man en dag ikke kan
    * Det kan også være online
* Skrivestil
  * (udskudt til alle grupper har en smule erfaring med bruge HedgeDoc)
* Algoritmer
  * Kode-gruppens opgave handler faktisk ikke rigtigt om grafteori,
    men fokuserer på programmer som underliggende har med grafteori at gøre
* Klassificeringer
  * Hvis du skulle kigge på mellemøsten og skulle sætte det i bås,
    *  Hvad er det der sker?
    *  Semantik vil sige at man sætter et label på ting
    *  Hvis man ser på en tekst, så prøv at sætte labels på.
* Ian anbefaler protogé
* Ian fremviser Scholia og Hypothes.is til use gruppen
* Fælleslæsning
  * Jonas mener ikke der er noget vi skal læse

# Bilag 4 - 3. Vejledermøde 19/3
* Vi snakker kort om den anden gruppes problemformuleringsseminar
* Hans fortæller at det er blevet bedre,
    * Mener stadig at det er "sprængfyldt"
    * Vi skal fjerne kollaborativ læring
* Hans mener at alt er blevet MEGET bedre og at det er mere sammenhængende.
    * Vi har et klart projekt!
* Vi laver en IT forundersøgelse
    * Vi foretager den på en speciel måde
        * Normalt ville den tage udgangspunkt i at der er en brugersituation
        * slutbruger: Virker lortet?
        * Ansætter slutbrugeren
        * Stakeholderanalyse
        * Kigge på eksisterende systemer
        * Hvor kan vi optimere vores økonomiske input
    * Der eksisterer en måde at kigge på eksisterende teknologi
        * PPL
        * Ideen om det semantiske web
            * Er der en harmoni mellem disse?
            * Meget anderledes
    * Grafteori er et delgrundlag til at lave vores projekt
    * Det handler ikke om hvad grafteori er, men hvordan det bliver brugt
* ANT er en fælde
* Det, vejleder nævner, "lugter" af aktionsforskning
* "Postfænomenologisk"
  * Hvordan påvirker teknologi mennesker?
    * F.eks. hvordan påvirker Moodle studerende
* Hvordan vil vi bygge med lego der er digitalt?
* Noget andet end det nuværende er optimalt
* Ikke bygge noget ud fra en teknologi som lige er muligt
* Det handler ikke om at vi specifikt skal forstå ppl
  * Hvad er det for en del af det der er fast?
* postphenomenological invesigtations

# Bilag 5 - Noter fra problemformuleringsseminar
* Mange af deres noter har vi kigget på
* Ikke nævne f.eks. OCR i indledningen
* Vi mangler belæg til vores påstande - udddyb mere og brug flere citater
* Mere på semesterbindingen - Skeive mere om hvilken dimmension vi vil koble til
* De overlevede at vi sendte pfs som en prototype
* Vær realistiske!
* Det er så godt at vi vil bruge Sine som et ekspertintverview!
* Hvordan kan disse digitale redskaber blive anvendt(scho. hyp.)?
* Starte med at læse os ind på hvem sine og hendes far er
* Vi skal ikke skrive skole eller undervisning.
* Det er en god idé at læse knud's bøger om PPL og læring (Bogen hedder "læring")
  * Knud Illeris
  * Vi skal finde bibliotikar
* Lærignsfællesskaber - som ruc prøver at rammesætte
* At bygge redskaber rundt om PPL - i stedet for at sætte PPL i en boks
* Hvordan kan man bruge en database som scholia i et kollektivt læringsfællsskab som ruc er en del af.
* Hvordan skal læringmiljhøet tilrættelækkes så det kan bruges kollektivt
* Ruc skal så understøtte det så det ikke bare er noget der foregår derhjemme
* Kan man gøre det til en del af rucs egne værktøjer, som der bliver præsenteret til nye elever
* "Digitale træthed"
* Hvordan validere vi viden fra værktøjer som hypothesis og scholia
* Hvilke udfordringer og potentialer rummer scholia for at kunne understøtte et læringsmiljø - Hvilke problemer knytter sig til det
  * læring mellem udvikling og tilpasnign -> Knud Illeris
  * Læringsteorier -> Knud Illeris
* Udfordringer og potentialer af integration af scholia med ruc <- igen
* Flere arbejdsspørgsmål
  * Hvad er problemorienteret læring?
    * Knud Illeris
    * Hvad peger teori på?
    * Hvad er centralt i et problemorienteret læringsmiljø?
    * Hvad peger forskning på er centralt?
* Ruc har uudnyttede muligheder
* problemer med IT
  * Hvad er potentialet af denne "nye" teknologi
  * Ikke skyde ned på rucs eksisterende it, men kigge med afsæt af ppl, hvordan kan vi så understøtte PPL
* Nye teknologier tager udgangspunkt i "nye" mennesker
  * Man bliver hurtigt gammel i IT
* Nogle skal hjælpe til af formidle teknologi - punktum.
* "i mit hoved er ruc stadig et foregangsuniversitet"
* Vi mangler metodeafsnit
  * Hvilken viden regner vi med at opnå?
  * hvilke teorier og begreber vil vi anvende
  * hvem vil vi tale med
* Teknologidelen dykker ned i postfænomenologi
