From 473c265dcd65c6482a570e7f313b0d4598f0f574 Mon Sep 17 00:00:00 2001
From: Jonas Smedegaard <dr@jones.dk>
Date: Sat, 20 Apr 2024 13:33:37 +0200
Subject: rewrite problem, and expand examinations

---
 worlding/_baggrund.qmd | 370 ++++++-------------------------------------------
 1 file changed, 45 insertions(+), 325 deletions(-)

(limited to 'worlding/_baggrund.qmd')

diff --git a/worlding/_baggrund.qmd b/worlding/_baggrund.qmd
index 3087483..ac48a50 100644
--- a/worlding/_baggrund.qmd
+++ b/worlding/_baggrund.qmd
@@ -2,103 +2,57 @@
 
 ---
 
-# IT-inddragelse i læring på RUC
+# Baggrund
 
-Vi studerer Humanistisk Teknologi (Humtek) på Roskilde Universitet.
-Vi er nysgerrige omkring vores egen læring på studiet,
-men også usikre på rammerne for vores læring.
-Vi havde eksempelvis generelt svært ved at finde en rød tråd
-i det læringsmateriale, vi blev præsenteret for i 1. semester,
-men måske det var et pædagogisk greb -
-måske der lå en læring i selve det at få os ud på dybt vand?
-Eller har vi allesammen overhørt eller overset en væsentlig pointe?
+## Problemformulering 
 
-Vi har derfor valgt at undersøge læring på RUC.
+> Hvordan kan digitalisering understøtte videnskabelig læring?
 
-Ved studiestart blev læringen ved Roskilde Universitet præsenteret
-som defineret af syv "søjler" kaldet Problemorienteret Projektlæring (PPL).
+> Hvordan kan læring skelnes mellem operativ og indholdsmæssig,
+> og hvordan understøttes den i dag digitalt?
 
-Vores studie - Humtek - blev introduceret som meget progressivt:
-Pensum - læringsmaterialet - vil udelukkende være digitalt,
-bl.a. fordi nogle af teksterne vi skal læse slet ikke er skrevet endnu,
-og nogle af dem kun vil blive udgivet online, ikke i bogform.
+Her regner vi med at komme ind på Schraubes teori om tentakulær læring og
+Illeris' forståelse af læring som
+bestående af kommunikation, omverden og den lærende. 
+Schraube beskriver selv en sammenhæng mellem læringens bestanddele og
+studerendes oplevelser med digitalisering.
+Vi opstiller den hypotese,
+at visse digitale muligheder for at lære er udeladt i Ernsts undersøgelse,
+da de ikke anvendes i en bredere kontekst i forvejen og
+derfor ikke fremgår af hans empiri.
 
-Studiets forløb - den overordnede lærings*rytme* - er også digitalt formidlet,
-gennem en stribe af administrative systemer.
-Særligt gennem webstederne `study.ruc.dk` og `moodle.ruc.dk` og `eksamen.ruc.dk`
-som er autoritative om hhv. læringsindhold, mødetider og deadlines[^1].
-Dette med autorisation belyser nogle typer forvirring,
-da disse websteder indeholder overlappende
-og somme tider modstridende informationer:
-Husk mødetider fra `study.ruc.dk`,
-medmindre der står andre tidspunkter på `moodle.ruc.dk`.
-Og læs på moodle om læringsindhold,
-men kun til inspiration
-for de formelle rammer står på `study.ruc.dk`.
-Og deadlines for afleveringer nævnes på alle tre websteder,
-men kun `eksamen.ruc.dk` tæller når der er divergens.
+> Hvordan kunne indholdsmæssig læring understøttes digitalt?
 
-[^1]: Eller sådan er det *formodentligt*.
-Opsummeringen herover er blot en personlig subjektiv erfaring,
-efter forgæves at have ledt efter en autoritatv oversigt over,
-hvad der potentielt er støj ved hver administrativ platform.
+På baggrund af svaret på forrige arbejdsspørgsmål vil vi undersøge,
+på hvilke andre måder den lærende kan gå i dialog med verden digitalt. 
+Her forventer vi at undersøge et par forskellige værktøjer og
+sætte dem i konteksten af teorier om læring.
 
-FIXME: Forsøg systematisk at indhente autoritativ oversigt
-over platformes indbyrdes autoritet.
+Vi forventer at kunne argumentere for,
+at visse digitale redskaber,
+korrekt anvendt,
+understøtter læring som verdeningspraksis,
+da de styrker forankring af eksakt viden
+og samtidigt stimulerer til legende udforskning af flerdimensionelle ambiguiteter.
 
-Universitetet følger altså en bestemt læringsmodel,
-vores institut anvender i omfattende grad digitalt læringsmateriale,
-struktureringen af vores læringsforløb er også digitalt
-og en tydelig kilde til forvirring,
-men formodentligt mere af administrativ end pædagogisk karakter.
 
-Vi har derfor i denne rapport valgt
-mere konkret at undersøge to digitale redskaber,
-Scholia og Hypothes.is,
-som vi umiddelbart synes kunne hjælpe os i vores læring,
-men måske vi har misforstået
-og de reelt er mere administrative end læringsunderstøttende,
-eller måske de direkte er skadelige for læring
-eller modvirker den specifikke læringsmodel vores studie er opbygget efter?
-
-Til vores undersøgelse har vi brug for at afklare
-*hvad er Problemorienteret Projektlæring*.
-
-Vi vil også undersøge *hvordan fungerer Scholia og Hypothes.is*,
-FIXME...
-
-<!-- FIXME: noter fra tidl. grupper
 
 # Introduktion
 
-<!--
-Baggrund og problemformulering
-Formål med projekt
-Overblik over projektets opbygning
---FIXME>
-
 I dagens digitale tidsalder står læring og dens facilitering overfor udfordringer,
 hvor komplekst tekstmateriale kræver effektive værktøjer
 til at kunne analysere og forstå dem.
-Dette projekt undersøger datadrevet tilgang til at støtte læring,
-vha. grafbaserede digitale redskaber.
-Vi ser konkret på de digitale redskaber Scholia og Hypothes.is,
-der kan analysere og visualisere relationer
-mellem videnskabelige tekster, forskere, stofområder og begreber,
-og evaluerer hvorvidt redskaberne er hensigtsmæssige at anvende
-ved problemorienteret projektlæring.
-
 Vi finder det paradoksalt,
 at vi i en tid med meget store teknologiske fremskridt
 og flere årtiers erfaring i avanceret hyperlinking med World Wide Web,
 på vores RUC-studie anvender mangelfuldt krydsrefereret læringsmateriale,
-bl.a. indscannede tekster uden OCR-scanning
-og lukkede dokumentformater som Word og Powerpoint.
+indscannede tekster uden OCR-scanning og 
+lukkede dokumentformater som Word og Powerpoint.
 
 For os nye studerende fremstår formidlingen af læringsmateriale
 som uprofessionel, forvirrende og ineffektiv:
-Vi føler os bremset i vores muligheder
-for at navigere i og skabe overblik over de vidensfelter vi introduceres for,
+Vi føler os bremset i vores muligheder for 
+at navigere i de vidensfelter vi introduceres for,
 så vi kan komme *i gang* med vores læring.
 Vi undrer os derfor over,
 om det vi føler bremsende reelt er bevidst planlagt,
@@ -107,189 +61,21 @@ Vi er altså nysgerrige på,
 om anvendelsen af digitale teknologier til navigation i metadata
 kunne *styrke* eller måske *forstyrre* vores læring på RUC.
 
----
-
-<!--
-Semantisk web:
-5-star data og hypothes.is sammenlignet med Moodle
-som måder at organisere og udforske viden.
-Hvordan anvendes sproget RDF til at beskrive og formidle viden?
-På hvilke måder kan læringsprocessen gentænkes
-med fri bevægelse af viden mellem studerende og professorer i fokus
-vha. hypothes.is som offentligt, dynamisk annotationsmedie
-frem for - eller som støtte til - moodle
-som statisk modulbaseret læringsplatform.
---FIXME>
-
-<!--
-Hans' kritik:
-Undgå ligeværdig sammenligning med Moodle:
-Det vil kræve bevisførelse for hvert kritikpunkt af Moodle.
-Tag i stedet afsæt i en behovsanalyse af PPL,
-relativt overfladisk konstatere
-at Moodle ikke understøtter de identificerede behov,
-og bruge energien på argumenter om
-hvordan Scholia/Hypothes.is understøtter dem.
---FIXME>
-
-<!--
-Jonas' kritik:
-Lyder for fluffy at snakke om "fri bevægelse"
---FIXME>
-
-Semantisk web:
-Med afsæt i en praktisk behovsanalyse
-af [problemorienteret projektlæring (PPL)][PPL],
-vil vi undersøge,
-hvordan det digitale redskab Moodle understøtter de identificerede behov,
-og hvordan de kunne understøttes
-af de digitale reskaber Scholia og Hypothes,is.
-
-Scholia og Hypothes.is undersøges som teknologiske artefakter,
-funktionelt dikteret
-af datasproget [Resource Description Framework (RDF)][RDF]
-anskuet som informationsteknologisk system,
-hvor opgaven snævert vil belyse to dele:
-Dels *konstruktionen* af ontologier,
-og dels *anvendelsen* af de konstruerede ontologier ved vidensbehandling.
-Vi forventer i undersøgelsen at drage paralleller
-mellem på den digitale side
-den underliggende teori om [konceptuelle grafer (KR²)][KRR],
-og på den pædagogiske side
-konstruktivistiske ideer af Piaget og Luhmann.
-
-Evt. en kort belysning af de sociopolitiske motiver
-blandt udviklerne af RDF
-i form af visionen om [det semantiske web],
-stillet i kontrast
-til det mere teknokratisk(?) orienterede [Knowledge management],
-som anvender samme tekniske teknologier,
-men med en væsensforskellig bagvedliggende videns- og læringsteori.
-
-## Redegørelse
-
-RDF, eller Resource Description Framework, er et kodesprog
-til at beskrive "triples",
-eller simple relationer med subjekt, objekt og relation.
-Sammenhænge beskrevet med RDF kan automatisk omdannes
-til visualiseringer i form af vidensgrafer.
-
-RDF er forsøgt populariseret gennem en stribe catch-phrases
-som "det semantiske web", "web of data", Web 3.0",
-"Linked Open Data" og "5-stjernede data".
-og hypothes.is sammenlignet med Moodle
-som måder at organisere og udforske viden.
-Hvordan anvendes sproget RDF til at beskrive og formidle viden?
-På hvilke måder kan læringsprocessen gentænkes
-med fri bevægelse af viden mellem studerende og professorer i fokus
-vha. hypothes.is som offentligt, dynamisk annotationsmedie
-frem for - eller som støtte til - moodle
-som statisk modulbaseret læringsplatform.
-
-OWL (Web Language Ontology) er et framework bygget på RDF,
-som altid ligger på nettet,
-og hvert koncept og relation er beskrevet af en URI adresse,
-som ligger online.
-OWL er et eksempel på en anvendelse af RDF,
-som åbner viden op og overskueliggør den vha. internettet.
-OWL bruges til at formulere ontologier,
-og hvert ord er altså defineret ud fra hvert andet ord.
-
-Hypothes.is er et system på en server,
-som opbevarer semantiske annotationer
-og tillader brugeren at annotere
-en hvilken som helst hjemmeside på internettet med råtekst,
-som bliver opbevaret som 5-stjernet data.
-Hypothes.is kan fungere som åbent samarbejdsredskab
-mellem studerende og professorer
-til at udvikle forståelsen af fagets indhold dynamisk over tid.
-RDF kan senere bruges til at kategorisere annotationerne
-under hver deres design & konstruktionsfaglige koncept i en vidensgraf.
-
-[PPL]: https://ruc.dk/problemorienteret-projektlaering-roskilde-universitets-paedagogiske-model
-
-[KRR]: https://en.wikipedia.org/wiki/Knowledge_representation_and_reasoning
-
-[RDF]: https://en.wikipedia.org/wiki/Resource_Description_Framework
-
-[det semantiske web]: https://en.wikipedia.org/wiki/Semantic_Web
-
-[Knowledge management]: https://en.wikipedia.org/wiki/Knowledge_management
-
-<!--
-Understøttelse af pædagogisk læring og PPL,
-ved hjælp af datadrevet teknologier som grafteori
---FIXME>
-
-## Problemfelt
+# Begrundelsen for RUC's tilgang til læring
 
-Titel: Scholia som del af en verdensgøringspraksis
-
-Med teoretisk basis i Ernst Scraubes nye bog
-(dvs. mere præcist de teorier som han lægger til grund -
-eller hvad de mere simplistisk modsvarer indenfor vores pensum)
-vil vi undersøge vores egen og studiekollegers gruppearbejdspraksis
-i foregående og nuværende semester,
-hhv. med og uden inddragelse af de grafrevne redskaber Scholia og Hypothes.is.
-
-Viden kan formidles på flere måder.
-Indsigt kan opnås på flere måder,
-og indsigt gennem læring involverer formidling af viden.
-
-Roskilde Universitet anvender problemorienteret projektlæring
-som pædagogisk princip.
-Vi er i det 21. århundrede
-med store muligheder med og forventninger til digitale teknologier.
-Roskilde Universitet er en institution med begrænsede ressourcer.
-Det er udfordrende at studere,
-og nogen, men ikke al hjælp er gavnlig for læring.
-
-Mange studerende og læringsfacilitatorer oplever udfordringer
-med at håndtere komplekst tekstmateriale
-og skabe meningsfuld forståelse
-og sammenhæng mellem tekster.
-Vores problemfelt fokuserer specifikt på behovet
-for at understøtte pædagogisk læring og PPL
-(Problemorienteret Projektlæring)
-ved hjælp af datadrevne teknologier som f.eks. grafteori.
-
-Vi vil undersøge,
-om problemorienteret projektlæring (PPL),
-med kernebegreber
-som stilladsering, bridging og constructive alignment,
-ville styrkes eller modvirkes
-af at inddrage grafbaserede værktøjer som Scholia og Hypothes.is i læringsprocessen.
-Scholia analyserer forbindelser mellem videnskabelige videnselementer
-som udgivelser, forfattere, videnskabelige begreber og mere generelle temaer,
-og tilbyder udvidede navigationsmuligheder mellem dem.
-Hypothes.is registrerer annotationer til websider og PDF-dokumenter.
-Vores hypotese er,
-at disse værktøjer, hensigtsmæssigt anvendt,
-kunne støtte studerendes læring.
-
-I vores undersøgelse i problemfeltet
-har vi taget flere fravalg.
-
-Vi undgår "magiske teknologier" som kunstig intelligens.
-Selvom AI-teknologier kan være kraftfulde værktøjer,
-ønsker vi at fokusere på mere tilgængelige og bæredygtige løsninger,
-da "omkostningerne til deep learning-modeller [...] er kendt for at være massive"
-[@Selvan_2023, vores oversættelse].
-Vi søger i stedet at udforske løsninger,
-der er baseret på eksisterende teknologier og metoder,
-som effektivt kan implementeres og bruges af alle.
+Ved studiestart blev læringen ved Roskilde Universitet præsenteret
+som defineret af syv "søjler" kaldet Problemorienteret Projektlæring (PPL).
 
-Vi undgår lukket software.
-Grundkravene om gennemsigtighed og genbrugelighed
-ved Fri software og (delvist) ved åbne standarder
-gør dem væsentligt nemmere for os at undersøge videnskabeligt,
-og for andre at efterprøve.
+Vores studie - Humtek - blev introduceret som progressivt,
+og det kommer bl.a. til udtryk idet læringsmaterialet udelukkende er tilgængeligt digitalt.
+Det er også en fordel når nogle af teksterne vi skal læse slet ikke er skrevet endnu,
+og nogle af dem kun vil blive udgivet online, ikke i bogform.
 
-## Målgruppe
+Universitetet følger altså en bestemt læringsmodel,
+vores institut anvender i omfattende grad digitalt læringsmateriale,
+struktureringen af vores læringsforløb er også digital. 
 
-<!--
-Identifikation af målgrupper og analyse af behov og krav for målgrupperne
---FIXME>
+# Målgruppe
 
 Problemstillingen,
 som vi har valgt at tage udgangspunkt i,
@@ -315,78 +101,12 @@ som kan finde læringsprocessen forvirrende
 og har brug for mere systematik,
 gennem grafteori til anvendelse af PPL-principperne.
 
-## Problemformuleringen
-
-Hvordan kunne grafmodellering understøtte kollaborativ akademisk læring?
-Hvordan anvendes sproget RDF til at beskrive og formidle viden?
-
-## Arbejdsspørgsmål
-
-*Hvordan fungerer grafsproget RDF,
-særligt i forhold til at abstrahere akademiske begreber som ontologier?*
-
-*Skal enhver ontologi være logisk konsekvent?*
-
-<!--
-Underspørgsmål om design og konstruktion af grafontologier,
-til at sikre dækning af Design og Konstruktion
---FIXME>
-
-*Hvordan kunne en grafontologi omfattende akademiske begreber designes,
-så de understøtter kollaborativ akademisk læring,
-og/eller hvordan kan eksisterende ontologier genbruges?*
-
-*Hvordan kunne en grafontologi omfattende akademiske begreber konkretiseres,
-eksempelvis ved statisk visualisering
-eller interaktiv digital/fysisk modellering,
-så materialiseringen understøtter kollaborativ akademisk læring?*
-
-*Kan integreringen af 5-stjernet data
-med RDF (Resource Description Framework) forbedre forelæsninger*
-
----
-
-## Problemformulering
-
-Vi har i dette projekt valgt at undersøge
-følgende problemstilling:
-
-> Hvordan kunne redskaberne Scholia og Hypothes.is hensigtsmæssigt anvendes
-> til at understøtte problemorienteret projektlæring?
-
-Problemstillingen har vi valgt at bryde op
-i følgende underspørgsmål:
-
-<!--
-Problemformuleringsspørgsmål fra vejleder
-Kan PPL kernebegreber
-som stilladsering, bridging og constructive alignment
-danne inspiration
-for nye grafteoribaserede læringsværktøjer
-til universitetsstuderende?
---FIXME>
-
-> Hvilke muligheder og begrænsninger kan der være
-> for problemorienteret projektlæring
-> i anvendelsen af digitale vidensnavigationsredskaber
-> som integreret del af læringsprocessen?
-
-<!--
-Underspørgsmål om sproget RDF som teknologisk system,
-til at sikre dækning af TSA
---FIXME>
+[PPL]: https://ruc.dk/problemorienteret-projektlaering-roskilde-universitets-paedagogiske-model
 
-> Hvordan fungerer redskaberne Scholia og Hypothes.is
-> i forhold til grafbaseret håndtering af videnskabelige begreber?
+[KRR]: https://en.wikipedia.org/wiki/Knowledge_representation_and_reasoning
 
-<!--
-Underspørgsmål
-om design og konstruktion af praktisk vejledning,
-til at sikre dækning af Design og Konstruktion
---FIXME>
+[RDF]: https://en.wikipedia.org/wiki/Resource_Description_Framework
 
-> Hvordan kan studerende og forelæsere konkret vejledes
-> i brug af Scholia og Hypothes.is,
-> for en hensigtsmæssig understøttelse af problemorienteret projektlæring?
+[det semantiske web]: https://en.wikipedia.org/wiki/Semantic_Web
 
--->
+[Knowledge management]: https://en.wikipedia.org/wiki/Knowledge_management
-- 
cgit v1.2.3

