---
breaks: false

---
# Gruppemøde: 6/9-24 kl. 10:00
- Gruppen skriver i Git/HedgeDoc (lærings eksperimenter).
- Crab Fit for planlægning, HUSK at sætte ind jeres aftaler, så vi kan navigere mødeplanlægning bedre.
- Matrix klienter, eksempelvis Element.io eller Nheko for kommunikation.
- Rotation af roller. Ian er facilitator (for nu).
- Næste gruppemøde er 11/9-24 kl. 12:00
- Projektets dimensioner er STS og TSA/D&K?
- Læs Dimensionskrav for STS dimensionen.


---

Vi tager udgangspunkt i Data (datasættet er ikke fastlåst, men indtil videre CO2)

Få styr på målgrupper, faggrupper, alm. befolkning, professionelle osv.
- Nogle målgrupper forstår bedre metan og co2 fremvist som co2 ekvivalenter, andre har brug for begge dele osv.


Teorier:

problem felt

data visualsering

Metoder:

Grundlæggende kigger vi efter 2 eller flere målgrupper, som data præsenteres for.

mere efter tereori og Data

---
Liste over litteratur fundet af Johan, slaaet op d. 16.09.2024:

1. **The role of transportation in the persuasiveness of public narratives**: Teori om narrativer i kommunikation og hvordan det er effektivt at 'transportere nogle ind i en historie'. Kunne vaere interessant at kigge paa ift en alternativ maade at kommunikere data paa istedet for grafer, tabeller osv.

2. **A Conceptual Foundation for the Shannon-Weaver Model of Communication**: Saa vidt jeg har forstaaet er det en kort artikkel der giver indblik i en saerlig maade at repraesentere teknisk videnskab paa. Kan sansynligvis give et godt teoretisk fundament men vil nok ogsaa skulle understoettes af flere teorier. 
https://www.researchgate.net/profile/Sabah-Al-Fedaghi/publication/272964534_A_Conceptual_Foundation_for_the_Shannon-Weaver_Model_of_Communication/links/5644461708aef646e6ca787b/A-Conceptual-Foundation-for-the-Shannon-Weaver-Model-of-Communication.pdf

3. https://knowablemagazine.org/content/article/mind/2019/science-data-visualization : En artikel vi har laest i datavisualiseringskursus. Den giver en god oversigt over hvilke maader der er gode at praesentere data med og kan give en god indgangvinkel paa vores emne.

4. **Principles of Effective Data Visualization**: Ligesom nr. 3 er det en liste over principper i datavisualisering med vokus paa videnskabelig data. Vil nok ogsaa kunne give en god indgangsvinkel.https://www.cell.com/patterns/fulltext/S2666-3899(20)30189-6

5. **Exploratory Data Analysis with MATLAB | Wendy L. Martinez, Angel R. Ma (kb.dk)**: Hvis vi har til hensigt at skulle lave noget dataanalyse er denne bog en guide til dette samt fortaeller den ogsaa om teorier indenfor emnet.
---

---

* Git + Radicle
* Licens
* ORCID
* Rækkefølge
* Korrespondence

---
---

# Gruppemøde: 9/10-24 kl. 12:00

Antagelses/problemformulering:
Supplement kapital: hvad er Data? (Michael)

Teori
STS: Find teori der omhandler mennesker og data, Modellering
TSA: Teknologi analyse af data./ D&K: Modellerings teori
Metode: 
kvantitativ og kvalitativ metode
Analysemetode: Analyse af data 
Semi-skrukturet Interviews teori/metode

Data fra RUC: studerende og administrationen

Hvordan teknologi bliver brugt til at formidle data? Mellem os og administrationen
Visual lag, lag bag ved det, det der ligger på serveren (1 og 0 på serveren)

Modeller som teknologi kan formidler mellem os og administrationen

(Er der en manglede belysning af strukturel problem ved genbrug af data?)
Hvorfor er det et problem??

To faggruppe 
Løs notere: 
åbenhed videnskab -> bliver kapitaliseret, interoperability 

der er to gruppe der snakker forbi hinanden 
hvordan kan de interaktivere med hinanden 

----

Felt: Data (Dele af videnskab og fakta).
Hvordan Data(objekt/teknologi) interagerer med forskellige grupper og hvordan de modellerer den data forskelligt. 

Spørgeskema interviews: kan de genkende hinanden?
Hvordan kan en teknologi (RDF) hjælpe med at se hinanden. 

* Kan de gruppe se hinanden se dem bedre eller dårligere 

----

## Problemfelt: Tracking cookies og sociale klasser

Tracking cookies er en udbredt teknologi på internettet, der bruges til at indsamle data om brugeres adfærd med henblik på målrettet reklame og skræddersyede onlineoplevelser. Selvom cookies er en essentiel del af den digitale økonomi, rejser de også vigtige spørgsmål om privatlivets fred og brugerens kontrol over egne data (Masur et al., 2019) (skal have alternativ kilde da denne ikke virker til at eksistere).\
I en stadig mere digitaliseret verden er det blevet klart, at ikke alle brugere forholder sig til tracking cookies på samme måde, hvilket kan hænge sammen med både teknologisk forståelse og socioøkonomiske faktorer (Turow et al., 2015).\
En central udfordring er, at folk med færre økonomiske midler ofte står over for et digitalt dilemma: Mange af de gratis tjenester på internettet er kun tilgængelige, hvis man accepterer at afgive sine data. Alternativet til gratis tjenester er ofte betalte premium-løsninger, som er uden dataindsamling, men disse er ikke nødvendigvis tilgængelige for alle (Federal Trade Commission, 2019).\
Denne dynamik skaber en situation, hvor individer fra lavere sociale klasser i højere grad er tvunget til at acceptere tracking cookies, da de ikke har råd til at vælge privatlivsbeskyttende alternativer (Turow et al, 2015).\
Dette fører til en ulighed i digital autonomi, hvor individets sociale klasse kan være bestemmende for graden af kontrol over eget privatliv.
Denne problemstilling åbner op for spørgsmål om, hvordan teknologiske værktøjer som tracking cookies kan forstærke eksisterende sociale uligheder. Det er derfor vigtigt at undersøge de samfundsmæssige og økonomiske mekanismer, der driver accepten af tracking cookies, samt hvilke konsekvenser det har for forskellige befolkningsgrupper.


### Kilder:
Turow, J., Hennessy, M., & Draper, N. (2015). *The tradeoff fallacy: How marketers are misrepresenting American consumers and opening them up to exploitation.* Annenberg School for Communication, University of Pennsylvania.

Federal Trade Commission. (2019). *Do you get what you pay for? Comparing the privacy behaviors of free vs. paid apps.* FTC PrivacyCon. https://www.ftc.gov/system/files/documents/public_events/1415032/privacycon2019_s3a_ftc_privacy_behavior_of_free_vs_paid_apps.pdf

2.	Arbejdsspørgsmål:

#### Redegørende:

o	Hvad er tracking cookies teknisk set, og hvordan fungerer de i praksis?
1.	Dette spørgsmål kan bidrage til en grundlæggende forståelse af, hvad tracking cookies er, og hvordan de bruges af websites til at indsamle og behandle brugerdata.

o	Hvilken rolle spiller tracking cookies i den digitale økonomi, og hvordan påvirker de brugerens oplevelse og privatliv?
1.	Dette spørgsmål redegør for cookies' rolle i at skabe værdi for virksomheder og giver indsigt i de økonomiske incitamenter bag deres brug.


#### Analyserende spørgsmål:
o	Hvordan kan sociale klasser påvirke individers viden om og holdninger til tracking cookies og deres evne til at beskytte deres privatliv online?
1.	Dette spørgsmål analyserer forskelle mellem sociale grupper med hensyn til digital dannelse og teknologisk forståelse.

o	Hvordan kan det at have adgang til betalte tjenester (som undgår cookies) fremme ulighed i forhold til digital privatlivsbeskyttelse?
1.	Dette spørgsmål analyserer, hvordan økonomisk ulighed spiller ind på, hvem der har råd til at beskytte deres data mod sporing, og hvordan dette påvirker privatlivsbeskyttelse.

o	Hvordan kan virksomheder eller regeringer bidrage til at mindske de uligheder, som tracking cookies kan forårsage?
1.	Dette spørgsmål går i dybden med mulige politiske eller teknologiske løsninger, der kunne hjælpe med at beskytte brugere fra alle sociale klasser mod uønsket dataindsamling.


#### Perspektiverende spørgsmål:
1.	Hvordan kunne fremtidige teknologier eller lovgivning, såsom GDPR, udfordre eller ændre den nuværende brug af tracking cookies og deres indvirkning på sociale klasser?
	* Dette spørgsmål ser på den potentielle udvikling af privatlivslovgivning og teknologi og deres rolle i at afhjælpe uligheder i privatlivsbeskyttelse.
2.	I hvilken grad kan tracking cookies bruges til at skabe opmærksomhed omkring digitale uligheder, og hvordan kan teknologien omformes for at styrke digital dannelse på tværs af samfundet?
	* Dette spørgsmål kan bruges til at diskutere, hvordan tracking cookies ikke nødvendigvis kun forstærker uligheder, men også kan bruges til at sætte fokus på problematikken og potentielt ændre praksis.


Alternative problemformuleringer:

1.	Hvordan påvirker socioøkonomiske faktorer individers holdninger til og accept af tracking cookies, og hvilke konsekvenser har dette for digital ulighed i samfundet?
	* Denne problemformulering vil fokusere på at undersøge den socioøkonomiske dimension af cookies, samt hvordan disse påvirker digitale rettigheder og autonomi.
2.	I hvilket omfang påvirker manglende adgang til betalte online-tjenester individer fra lavere sociale klasser til at acceptere tracking cookies, og hvilke følger har dette for deres digitale privatliv?
	* Denne vinkel vil gå mere i dybden med, hvordan økonomisk ulighed driver adfærden omkring brug af cookies og dataindsamling.


1. Hvordan har EU-lovgivningen om valg af cookies påvirket folks forhold til privatliv på internettet?
2. Er folk generelt blevet mere bevidste om, hvad det vil sige at acceptere cookies, herunder de forskellige typer cookies?

Stage 1: Focus upon a social wrong, in its semiotic aspects.
Stage 2: Identify obstacles to addressing the social wrong.
Stage 3: Consider whether the social order ‘needs’ the social wrong.
Stage 4: Identify possible ways past the obstacles.

## Problemformulering

Hvordan har EU-lovgivningen om tvunget stillingstagende til cookies, påvirket brugernes adfærd og bevidsthed om digital sikkerhed og privatliv.

I hvilket omfang bidrager lovgivningen reelt til beskyttelsen af brugernes personlige data, eller skaber den blot en illusion af kontrol?

Hvordan har lovgivningen om samtykke til cookies formet den offentlige diskurs om digital autonomi,
og i hvor høj grad understøtter den nye diskurs den herskende orden

Hvordan legitimerer cookie-lovgivningen virksomheders indsamling af private data,
og hvordan har det påvirket den offentlige diskurs om digital autonomi?

**Hvordan anvender virksomheder cookie-bannere til at legitimere dataindsamling,
og hvordan påvirker det den offentlige diskurs om digital autonomi?**

**Hvordan har lovgivningen om samtykke til cookies påvirket individers følelse af digital autonomi,
og hvor meget af den påvirkning er reel frem for et legitimerende røgslør?**

## Arbejdsspørgsmål

* Hvad er cookies og hvordan fungerer de i praksis?
  * Her lægger vi op til en teknisk beskrivelse af funktionaliteten i cookies,
    deres anvendele på internettet,
    og deres privatlivsmæssige effekter.
* Hvad omfatter lovgivningen om cookies, og hvornår er den blevet etableret/ændret?
  * Hvilke EU-direktiver og forordninger
    * [direktiv 2002/58/EF](https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/ALL/?uri=CELEX%3A32002L0058)
    * [direktiv 2009/136/EF](https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=celex:32009L0136)
    * [Generel forordning om databeskyttelse (GDPR)](http://data.europa.eu/eli/reg/2016/679/2016-05-04)
  * Hvilke danske love og krav og henstillinger (eller hvad det hedder mere præcist)
    * [Cookiebekendtgørelsen](https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2011/1148)
    * [Databeskyttelsesloven](https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2024/289)

* 

* Hvordan karakteriseres sproget på "samtykke til cookies" bannere?
  * Her foretager vi en kritisk diskursanalyse af kommunikationen på cookie bannere
    på forskellige hjemmesider.
  * Vi undersøger,
    hvordan den sociale orden opretholder visse standarder for kommunikationen
    på cookie bannere.
  * Vi vil eventuelt komme ind på Nissenbaum og teorien om privatliv
    som kontekstuel integritet.
    Altså hvordan stemmer diskursdannelsen på cookie bannere overens med en "notice and consent"
    model for privatliv på internettet,
    og hvordan er det problematisk for at håndhæve en standard for privatliv,
    som holder?

* Hvordan beskriver universitetsstuderende på RUC deres oplevelse med digital autonomi ift. cookies?
  * Kodning af semistrukturerede interviews
    skal understøtte en diskursanalyse af RUC-studerende,
    som her repræsenterer en mere højt-uddannet målgruppe for cookie bannere.
    Målet er at få indsigt i,
    hvor godt idealet om det oplyste valg holder vande.
    Vi leder efter måder,
    de studerende enten afviger fra idealet om informed consent
    eller måder deres attitude er eller ikke er formet af sproget på bannerne.

* Hvilke aktører har i højest grad formet diskursen omkring cookies?
eller
* Hvordan er diskursen omkring cookies formet af virksomheders interesser?
    * Besvarelsen af dette spørgsmål kommer til at bestå af en sammenligning
      mellem resultaterne af de 2 diskursanalyser.
    * Punktet leder op til en kritisk vurdering af effektiviteten af consent-and-notice
      modellen for samtykke til cookies.
      Vi leder efter uoverensstemmelser mellem de studerendes attituder, sprogbrug, opfattelser osv.
      i sammenligning med den ideologiske og politiske karakter af virksomhedernes ordvalg.
      Vi har eksempelvis en hypotese om,
      at de fleste studerende vil udtrykke ligegyldighed over for
      at forstå cookie-politikken hos den enkelte hjemmeside,
      hvorfor idealet om "informed" consent ikke er realistisk.
      Det er også muligt de studerende giver udtryk for forsøg på at tale ind
      i den diskurs,
      virksomhederne har skabt,
      måske uden at være enige.
eller
* Hvilke aktører gavner af den nuværende lovgivning om samtykke til cookies og hvordan?

* Hvordan kan lovgivningen om cookies ændres for at styrke individuel autonomi i privatliv og sikkerhed på internettet?
    * Sandsynligvis med udgangspunkt i Nissenbaum vil vi diskutere muligheder for
      at forbedre lovgivningen om privatliv online,
      som et forventningsrum,
      der burde stemme overens med almindelige retningslinjer for privatliv.
      Analysen af de studerendes fremlægning af diskursen
      vil ydermere hjælpe os med at se,
      hvilke tiltag der kunne være mere realistiske ift.
      at understøtte stemningen hos befolkningen.


### Andre spørgsmål

* Hvilke teorier anvender vi?
  * Hvilke teorier understøtter vores ønskede metode, kritisk diskursanalyse?
    * muligt svar: Socialkonstruktivisme (Jürgen Habermas)
  * Hvilke teorier knytter sig til valgte teori og metode
    *og* dækker teknologiforståelse?
    
* Har det nogen betydning om man nu skal tage et aktivt fravalg af cookies kontra tilvalg og var EU's hensigt med lovgivningen at man skulle lave et aktivt tilvalg?
    * ja/nej

* Hvordan har cookies udviklet sig historisk?
    
Vi undersøger det sociotekniske netværk der udgør cookies (og evt. diskursen om cookies),
for derefter at foretage en magtanalyse med udgangspunkt i kritisk teori,
for at afdække de uligheder i magt der udgør netværket.

Vi udelukker postfænomenologi

----

## Substantielt kapitel (Web Cookies)
Når der tænkes på cookies, tænkes der oftes på noget med nogle der gerne vil havde fat på dine data, hvad end det betyder, "De skulle skamme sig!".
Men det er ikke cookien i sig selv som skaber problemet, dens opgave er at opbevare genkendelige data på computeren, i relation til en bestemt hjemmeside. Eks. de ting som man bestiller på en webshop, status i et spil, bruger identifikation, eller det meget omtalte emne "tracking" informationer(Kristol D. 2001), men mere om dette senere.
Vi vil her i kapitlet snakke om hvad cookies er, hvorfor er de brugbare og hvordan de bruges i forbindelse med data indsamling. (Kristol D. 2001) 

Nå vi åbner en hjemmeside på nettet, opstår der et server, klient forhold, hvor en klient (din maskine), anmoder om at sende eller modtage noget data fra en server. Det vil sige at klienten ikke har en fast forbindelse med en server, så længe at en bruger kigger på noget indhold. Denne tilstand kaldes for tilstands løs eller stateless, og derfor er der blevet defineret nogle standarter så serverne kan holde styr på hvilke brugere der er relateret håndtere hvilke data, den første kaldes en session og er et lag i HTTP protokollen, som opretter en unik nøgle for den pågældende åbning af en hjemmeside, serveren har nu mulighed for at gemme data i forbindelse med brugen af hjemmesiden, men mister de data så snart at brugeren lukker hjemmesiden.

En session gør det alstå muligt at holde styr på hvad en bruger arbejder med af data så længe at de ikke lukker browseren eller skifter server. I nyere tid er det blevet meget populært og dele sin web service ud på mange servere, for at kunne supporterer mange brugere på en gang. Men en session er som standart kun tilknyttet en praktisk server.\
Dette giver et problem når man gerne vil holde styr på brugerens handlinger på tværs af sin service, og over tid.\
I de tilfælde bruger man cookies der kan opbevare identificerende og midlertidige data, der gerne skulle give brugeren af en hjemmeside en bedre oplevelse. Det sker ved at serveren angiver en cookie nøgle der registers på hjemmesidens URL, og bliver gemt på klientmaskinen som en tekst fil. Det er så op til browseren at sørge for andre hjemmesider ikke kan få adgang til cookies de ikke har ret til, dette er et problem som er blevet løst relativt sent og gav mange it systemer hoved pine, da man fra en hvilken som helst hjemmeside kunne få adgang til andre siders bruger nøgler, og dermed adgang til services som en anden bruger. (West, 2016)

### Cookie lovgivning
I 2002 indførte EU den såkaldte cookie lov, som krævede at brugerne skulle godkende brugen af cookies, denne lov bliver suppleret med EU's General Data Protection Regulation(GDPR) forordningen som blev introduceret i 2018, og som skal give forbrugere en højere grad af kontrol over deres egen data og privatliv, en del af denne lovgivning indeholder at alle brugere af en hjemmeside skal tage stilling til hvilke cookies de tillader en hjemmeside at gemme, både på vores maskine, samt på deres egene servere. Virksomhederne der har hjemmeside bliver således ansvarlige for at oplyse brugeren om hvilke slags data de gemmer omkring brugerens færden på siden, og på samme tid spørge brugeren om de acceptere disse cookies.(Strycharz, J. et al. 2020)

### Cookie typer
Som hentydet tidligere inddeles cookies i flere typer, hver med deres formål, hvor kun nogle af dem er af den problematiske slags. vi vil her gennemgå de mest anvendte, cookie typer er en kompleks størrelse, da definitionen af de enkelte typer, ud over Tracking cookies, afhænger i stor grad af udvikleren bag hjemmeside.
I følge europa kommissionen findes der 4 typer cookies fordelt efter formål (GDPR.eu, n.d.):

#### Nødvendige Cookies
Nødvendig eller funktionalitets cookies, som for eksempel en indkøbskurv på en shopping side.
En nødvendig cookie er med andre ord de cookies som gør siden brugbare for brugeren der arbejder med hjemmeside, og i de fleste tilfælde er det også disse cookies som man ikke kan vælge fra.

#### Præference Cookies
Præference cookies også kendt som funktionelle eller identitets cookies, bruges til at gemme indstillinger som hænger sammen med den specifikke funktionalitet som siden tilbyder, for eksempel kan det være at arrangere elementer på en aktie oversigt, den by du ønsker vejr rapporter fra, eller gemme brugernavn/password eller adgangsnøgler til hurtigt at logge ind på siden, og få adgang til sidens services.

Vi snakker her om cookies som er særdeles interessante for hackere, da disse data giver potentiel adgang til de IT systemer, som brugeren har adgang til, og dermed kan gører stor skade, eller kan bruges til at direkte identificere personen bag browseren.

#### Statistik Cookies
De statistiske/performance cookies bruges til at spore kundernes adfærd på selve siden, så som hvilke sider du går ind på og i hvilken række følge. Med det formål at forbedre siden funktionalitet, og performance.
Disse cookie skal indsamles aggregeret, og anonymisere, således at en enkelt eller en gruppe af personer ikke kan identificeres.

#### Marketing Cookies (Tracking Cookies)
Med Marketing cookies bliver den enkelte person fulgt gennem sin færden både på den enkelte side men også på resten af internettet, i alt falde de steder brugeren accepterer cookies. Det er typisk disse cookies som også kaldes tredie parts cookies, og bruges af eksemplet vis google, til at se hvilke sider du kigger på, hvad du har liggende i din indkøbs kurv, hvad man har købt, hvilke videoer man kigger på, osv. praktisk talt alt data der kan fortælle noget om brugeren som person, mere end hvad brugerens identitets cookies kan.

GDPR.eu. (n.d.). *Cookies, the GDPR, and the ePrivacy Directive.* https://gdpr.eu/cookies/

West, M. (2016). *Incrementally Better Cookies. Internet Engineering Task Force.* https://datatracker.ietf.org/doc/html/draft-west-cookie-incrementalism-00

David M. Kristol (Nov, 2001) *HTTP Cookies: Standards, Privacy, and Politics* Bell Labs, Lucent Technologies

Joanna Strycharz, Edith Smit, Natali Helberger, Guda van Noort (Jul, 2020) *No to cookies: Empowering impact of technical and legal knowledge on rejecting tracking cookies* Elsevier Ltd.

----

## Metodiske overvejelser

Vores projekt undersøger,
i hvor høj grad EU-lovgivningen om samtykke til cookies lever op til formålet med loven,
herunder om den styrker brugerens autonomi, privatliv og sikkerhed på internettet.
Mange accepterer staidig cookies uden eftertanke,
og det frembringer spørgsmål om,
hvorvidt lovgivningen i virkeligheden blot legitimerer indsamlingen af brugerens data
bag diskursen om et valg.

Formuleringen varierer fra samtykke banner til samtykke banner.
Nogle hjemmesider gør brug af forskellige [tricks] til
at få accepten af cookies til at se eftertragtet ud,
og gør det sværere at fravælge cookies ved at opstille komplicerede menuer,
som kræver flere clicks at komme igennem.
Eksempelvis skriver nogle hjemmesider "do not personalize my browsing experience"
og lignende formuleringer til at betegne afviselsen af valgfrie cookies.

Cookies er blevet et aktivt fravalg,
og det betyder at hjemmesiden uanset hvad får en mulighed
for at påvirke brugerens valg ift. cookies.
Projektet søger at belyse fænomenet gennem en kritisk diskursanalyse
af resultaterne af semistrukturerede interviews med elever på RUC
for at sammenligne attituden hos forbrugerne
med den semiotiske praksis af de pågældende hjemmesider.
Vi analyserer sproget på bannerne ved kritisk at sammenfatte
det med sin strukturelle, samfundsmæssige kontekst.

Ifølge @Fairclough2013Jun kan kritisk diskursanalyse fokusere sin analyse
på 2 primære dialektiske relationer:
mellem struktur og begivenhed;
og indeni hver af dem mellem semiotiske og andre elementer.
Relationerne mellem det semiotiske og de andre elementer finder sted på tre primære måder:
som en facet af handling;
konstruktionsmæssigt ift. forskellige aspekter af verden;
og i etableringen af identiteter.
Disse har 3 diskurs-analytiske kategorier,
henholdsvis kaldet genre, diskurs og stil.

@Fairclough2013Jun uddyber disse kategorier som følgende.
Genre er som nævnt relationen mellem det semiotiske og det agerende,
som en facet af handling.
Disse inkluderer aviser, reklamer og job-interviews.
En del af at udføre et stykke socialt arbejde
er at interagerer semiotisk på bestemte måder,
og sådanne aktiviteter har særlige genre associeret med dem.
Således er bannerne på cookies udtryk for en vis genre,
som til tider eksempelvis bliver blandet sammen med andre genre,
som når bannerne inkorporere juridisk eller hverdagsligt sprog til forskellige målgrupper.
Når en del af verden beskrives indenfor et felt,
sker det ofte på forskellige måder,
afhængig af forståelse og udgangspunkt.
Disse forskellige semiotiske konstruktioner af verden udgør diskurser
i konteksten af kritik diskursanalyse.
Afhængigt af,
hvilken type aktør,
der udtrykker sig,
varierer den stil,
der præger deres måde at udtrykke sig selv.
Stile er identiteter eller "måder at være" [@Fairclough2013Jun],
i deres semiotiske aspekt.
For at beskrive dette bruger Fairclough eksemplet om en manager,
der som en del af sin stilling må udvikle den rigtig måde at kommunikere på,
om det er indenfor universitets- eller virksomhedslivet.
Stilaspektet af semiotikken kan forklare forskelle i formuleringen af samtykkebanneret
afhængigt af,
om afsenderen er en bager eller en techgigant.

@incollection{Fairclough2013Jun,
	author = {Fairclough, Norman},
	title = {{Critical discourse analysis}},
	booktitle = {{The Routledge Handbook of Discourse Analysis}},
	journal = {Taylor {\&} Francis},
	pages = {9--20},
	year = {2013},
	month = jun,
	isbn = {978-0-20380906-8},
	publisher = {Routledge},
	address = {New York, NY, USA},
	doi = {10.4324/9780203809068-3}
}

@book{Michael2023May,
	author = {Michael, Handford and James Paul, Gee},
	title = {{The Routledge Handbook of Discourse Analysis}},
	journal = {Routledge {\&} CRC Press},
	year = {2023},
	month = may,
	isbn = {978-0-36747383-9},
	publisher = {Routledge},
	address = {New York, NY, USA},
	url = {https://www.routledge.com/The-Routledge-Handbook-of-Discourse-Analysis/Handford-Gee/p/book/9780367473839?srsltid=AfmBOoo-7sxoKi2CLfDWcZyBMlLjsoraMPSrBkrdLOhGRXml8W4GBVLZ}
}

## Teoretiske overvejelser

For at forstå,
hvordan cookies er problematiske ift. privatliv,
må vi også forstå,
hvordan privatliv anskues af den videnskabelige litteratur.
Til dette vælger vi først og fremmest Helen Nissenbaum,
som har grundlagt ideen om privatliv som kontekstuel integritet.
Det vil sige privatliv som en forventningsramme baseret på konteksten for det valg,
der skal tages om privatliv.
Således frembringer hun eksemplet om sygehuse,
hvor patienterne oftest ikke har mulighed for at forstå ricisi ved en procedure
eller kompleksiteten af det juridiske.
Det stopper dog ikke de fleste fra at skrive under på dyr behandling,
fordi der er en forventning om,
at systemet er til at stole på.

Eksemplet med sygehuse illustrerer også et problem,
som @Nissenbaum2011 kalder "the transparency paradox".
Der er et modstridigt forhold mellem gennemsigtighed og tilgængelighed:
hvis hver detalje så korrekt som muligt beskriver de processer,
cookies går igennem efter indsamling,
er det tæt på umuligt at forstå for en almindelig læser,
selvom det på den måde er mest gennemsigtigt;
hvis processerne derimod opsummeres for at gøre dem tilgængelige,
mister læseren vigtige detaljer,
som kan påvirke deres mening.
Patienter på hospitaler forventes derfor ikke at have fuld forståelse for procedurene,
men stoler på lægepersonalets udlægning i kraft deres tillid til systemet.
De er altså ikke baseret på notice-and-consent,
men en kontekstuel ramme for hvad,
der kan forventes af privatliv.
Hvor fortalere for notice-and-consent vil argumentere for,
at lovgivning om internetprivatliv simpelthen mangler
skarpere opsummeringer og bedre kvalitetssikring af notitsen om cookie-brug,
argumenterer @Nissenbaum2011 for,
at lovgivningen i stedet bør være baseret på et overordnet ideal om,
hvad privatliv på internettet er.
Problemet med cookie-bannere,
der beder om samtykke baseret på en kort forklaring,
er altså ifølge Nissenbaum at det ved et enkelt ligegyldigt 'ja'
kan koste brugeren store mængder data.
Uregulerede aspekter af privatliv betragtes ifølge hende som
"up for grabs" for private aktører der kan skaffe et 'ja'.

Nissenbaum karakteriserer internettet ikke som en ny,
unik og homogen sfære af menneskelig hverdag,
men tværtimod som en radikalt heterogen sfære af social virkelighed,
som på alle måder er dybt indlejret i allerede eksisterende sociale praksisser:
"Not only is life online integrated into social life,
and hence not productively conceived as a discrete context,
it is radically heterogeneous,
comprising multiple social contexts, not just one,
and certainly is not just a commercial context
where protecting privacy amounts to
protecting consumer privacy and commercial information" [@Nissenbaum2011, s. 38].
Hendes argument er derfor,
at selvom internettet former måden vi kommunikerer og arbejder med hinanden på nye måder,
er der intet så grundlæggende nyt ved internettet,
at privatliv skal håndhæves på grundlæggende nye måder.
Lovgivning om privatliv har derfor intet grundlag for at tage udgangspunkt
i helt nye forudsætninger for, hvad privatliv er, baseret på mediet.



@article{Nissenbaum2011,
volume = {140},
author = {Nissenbaum, Helen},
address = {One Rogers Street, Cambridge, MA 02142-1209, USA},
copyright = {2011 American Academy of Arts & Sciences},
issn = {0011-5266},
journal = {Daedalus (Cambridge, Mass.)},
keywords = {Commerce ; Consent (Law) ; Data Collection ; Government Regulation ; Internet ; Online information services ; Privacy ; Search engines ; Social sciences ; Subsidiary corporations ; Web sites},
language = {eng},
number = {4},
pages = {32-48},
publisher = {The MIT Press},
title = {A Contextual Approach to Privacy Online},
year = {2011},
}


---

## Indledning og problemfelt

I den Europæiske Union(EU) er der i 2018 blevet indført en forordning kaldet General Data Protection Regulation(GDPR), der skal gøre det mere gennemskueligt for borgere i EU at vide hvad virksomheder gemmer af data, når borgerne bruger deres produkter. En del af regelsættet forpligter virksomhederne at oplyse borgerne om de web cookies som bliver gemt på den enkelte konto på computeren. Her er det personens ret til at vide hvilke slags cookies, samt at vælge hvilke typer at hjemmesiden skal havde lov til at gemme på maskinen. (Strycharz, J. et al. 2020)\
Problemet bliver især tydeligt ved brugen af tracking cookies, da disse bliver brugt til at spore en bestemt persons færden på nettet, og i de fleste tilfælde bruges dataerne til at målrette reklamer, og hjemmesider til brugernes adfærd. Men kan også bruges til at opspore og manipulere med specifike personer eller grupper af mennesker.

Lovgivning har ansporet mange virksomheder til at opbygge cookie banners, på en måde så det bliver nemmere at acceptere alle cookies fuldt ud, der altså går imod EU's ønsker om bedre informering af deres borgere.

Vi ønsker at kigge på om det faktum at borgerne i EU skal forholde sig til cookie på deres maskiner, har haft en effekt på hvordan de tænker omkring brugen af deres data, og hvordan den har påvirket deres privatliv.

## Fair Information Principles (FIP)

---

## Status

Status for projektet på nuværende punkt er det at projektgruppen står med at vælge en af to retninger. Den ene er hvordan virksomheder anvender cookies-bannere til at legitimere dataindsamling, og hvordan påvirker det den offentlige diskurs om digital autonomi. Den anden er om hvordan har lovgivningen om samtykke til cookies påvirker individers følelser af digital autonomi, og hvor meget af den påvirkning er reel frem for et legitimerende røgslør. 
Vi har besluttet for at undersøge internet cookies som vores teknologi system til TSA-bindingen. Vi har valgt dette for at holde os til snært ind på en teknologi, der både er noget håndgribeligt og som næsten alle er bekendt med, men ikke alle er lige vidende om hvordan cookies virker eller hvad de gør. Det har også det formål at gøre projektet mere snært på hvordan mennesker reagere med cookies på hjemmesider. 
Projektgruppen har mange tanker om projektet i sig selv og om hvordan den endelige rapport skal besvares, dog er en af årsagerne at problemfelt og problemformuleringen har været skriftende og der har været både ønskede retninger, uenighed om emnet og problemfeltet, samt misforståelser og miskommunikation om hvordan vi kommer frem til en endelig retning med projektet. Her kunne projektgruppen godt tænke os at få noget sparring og feedback.
En af de fremadrettede opgaver der ligger for projektet, er at vi får sat fokus på indsnævring af problemfeltet og at vores problemformulering bliver mere konkret, så vi kan besvare vores projekt. Det skyldes at vores projekt har haft skriftet retning flere gange, hvor det bliver besværligt at holde styr på hvor meget bredt problemfeltet bliver og hvordan det skal håndtageres. 
Vi vil også havde feedback på om hvor hvilken af de problemfelter opponentgruppen finder mest spændende og hvilken en I tror leder til et bedre projekt. For opsummering så er problemfelterne; Hvordan virksomheder anvender cookies-bannere til at legitimere dataindsamling, og hvordan påvirker det den offentlige diskurs om digital autonomi? Eller; hvordan har lovgivningen om samtykke til cookies påvirker individers følelser af digital autonomi, og hvor meget af den påvirkning er reel frem for et legitimerende røgslør?
Udover det, så feedback om eventuel mere teori også velkommen.

---

## Rapportdesign

I vores rapportdesign har vi et udkast til hvordan den kunne se ud. Feedback er velkommen

Abstract: En kort engelsk indledning der omhandler vores valg af emne og give et overblik om problemet.

Indholdsfortegnelse: Overblik over rapportens områder og nem navigering. 

Indledning: Omhandler om vores motivation for projektet og om hvorfor vi finder dette område interessant. 

Semesterbinding: Vores forklaring om vores valg af hvilke dimensioner vores projekt forholder sig til, Hvor STS er vores primære dimension for projektet. Vi har valgt TSA som vores anden dimension og Kommer også ind på hvilken videnskabsteori vi knytter projektet til.

Problemfelt: En specifik undersøgelse på området med cookies som fokus på teknologien og eventuelt Mennesket interaktion med cookies, Mennesker viden, holdninger og/eller følelser angående deres digitale autonomi og/eller virksomheders dataindsamling via cookies.
Problemformulering: En præcis og dybdegående problemstilling grundet i projektets problemfelt, som kan lede til en besvarelse til vores rapport. I de senere faser vil får begrænset problemområdet og give den endelige skruktur til projektrapporten.

Teori: Afsnit om hvilke teorier der er anvendt, som er grundlagt i vores dimensioner for projektet. Alt efter om vi vælger om projektet omhandler hvordan virksomheder anvender cookies til at legitimere dataindsamling og hvordan den offentlige diskurs om digital autonomi bliver påvirket. Hvis vi vælger i stedet for at have fokus på hvordan lovgivningen om samtykke til cookies påvirker menneskers følelser om vores digitale autonomi, vil vores teori ændre sig. Her ville der være en yderligere uddybet forklaring af vores videnskabsteori. 

Metode: Vores valg af forskningsmetoder og hvordan vi har indsamlet empiri og hvilken metode vi har brugt til at analysere vores data. Her har gruppen valgt at lave semi-strukturet interviews og spørgeskemaundersøgelse.

Diskussion: Uddybet forklaring på vores fund af vores resultater og hvad vi har fundet ud af med projektet.

Konklusion: Den opsummeret besvarelse af problemformuleringen, der er grundet i vores anvendelse af vores teori og metoder. 

Litteraturliste: Vores liste af referencer og kilder der er anvendt til vores projektrapport. 

Bilag: Liste af vores yderligere empiri og vores egen interviews og spørgeskema, samt deres resultater. 


---

## Projektplan - Planlægning fra 28. oktober 2024 til 16. januar 2025
________________________________________
Uge 1 (28. oktober - 3. november 2024)

•	Mål for ugen: Aflevering af midvejsevaluering og gennemgang samt start på feedback på opponentgruppes oplæg.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Aflevere midvejsevaluering.
o	Kigge på opponentgruppens aflevering og starte på feedback.
o	Afholde gruppemøde for at uddelegere feedbackpunkter.

•	Noter: Sørg for, at alle gruppemedlemmer har lavet deres del til midvejsevaluering og at alle medlemmer får gennemgået opponentgruppes opgave og uddeleger feedbackpunkter.
________________________________________
Uge 2 (4. november - 10. november 2024)

•	Mål for ugen: Opsamling på midtvejsevaluering, gennemgang af TRIN-modellen og udvælgelse af trin.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Opfølgning på midtvejsevalueringens feedback:
	Afholde møde om opsamling på midtvejsevaluering.
o	Gennemgang af cookies i TRIN-modellen:
	Udvælgelse af relevante trin i TRIN-modellen.
o	Udvælgelse af relevante teorier:
	Kigge på hvilke relevante teorier vi bør redegøre for for at kunne starte analyseafsnittet.
o	Undersøgelse af EU lovgivning om cookies og gdpr
	Skal hjælpe med at afklare arbejdsspørgsmål 2

•	Noter: Sørg for at alle har forståelse for TRIN-modellen og hvilke trin der er relevante for projektet. Dette skal hjælpe os med at undersøge arbejdsspørgsmål 1
________________________________________
Uge 3 (11. november - 17. november 2024)

•	Mål for ugen: Udførelse af interviews, udarbejdelse af interviewguides, arbejde med TRIN-modellen, færdiggørelse af metodeafsnit, og valg af videnskabsteori.

•	Aktiviteter og delopgaver:

o	Interviews og interviewguides:
	Udarbejde interviewguides til studerende på RUC.
	Udføre interviews med RUC-studerende.
o	TRIN-modellen:
	Arbejde med de udvalgte trin i TRIN-modellen for at fortsætte den tekniske analyse.
o	Færdiggørelse af redegørelse af EU lovgivning
o	Metodeafsnit og videnskabsteori:
	Udarbejde metodeafsnit efter færdiggørelse af interviewguides.
	Afklare hvilken videnskabsteori der skal anvendes og holde møder om, hvordan denne skal indgå i arbejdet.

•	Noter: Sørg for, at interviewguidesne er færdige før interviews, og at der er klarhed over den videnskabsteoretiske tilgang. 
________________________________________
Uge 4 (18. november - 24. november 2024)

•	Mål for ugen: Transskribering og analyse af interviews, arbejde med TRIN-modellen, og start på analyseafsnit.

•	Aktiviteter og delopgaver:

o	Interviews:
	Behandle og transskribere de foretagede interviews.
o	Analysearbejde:
	Starte på analysedelen af opgaven, herunder både det videnskabsteoretiske og de andre teorier fra STS og TSA.
o	TRIN-model analyse:
	Arbejde videre med TRIN-modellen (afslutning kan udskydes til næste uge, hvis nødvendigt).

•	Noter: Vær opmærksom på, at dette er en uge med eksaminer i andre fag, så projektarbejdet kan have lavere produktivitet.
________________________________________
Uge 5 (25. november - 1. december 2024)

•	Mål for ugen: Fortsat analyse og kodning af interviews, start på kritisk diskursanalyse, og færdiggørelse af TRIN-model analyse.

•	Aktiviteter og delopgaver:

o	Interviewanalyse:
	Fortsætte analyse og kodning af de transskriberede interviews.
o	Kritisk diskursanalyse:
	Cookie bannere:
	Indsamle eksempler på cookie bannere fra forskellige hjemmesider.
	Foretage en kritisk diskursanalyse af sproget på cookie bannere.
o	TRIN-model:
	Færdiggøre TRIN-model analysen (hvis ikke afsluttet tidligere).

•	Noter: Der kan være lavere produktivitet på grund af eksaminer i andre fag.
________________________________________
Uge 6 (2. december - 8. december 2024)

•	Mål for ugen: Udarbejdelse af analyse af hvilke aktører der har påvirket diskurs om cookies og hvem der gavner af lovgivningen herom.

•	Aktiviteter og delopgaver:

o	Diskursanalyse:
	Analyser de forskellige cookiebannere og danske love vedrørende cookies.
	Undersøg, hvornår lovgivningen er blevet etableret og ændret.
o	Teknisk analyse:
	Hvis dette ikke er gjort endnu: Sammenskrivning af analysen af cookies' funktion og lovgivning.

•	Noter: Fokus på de historiske ændringer og deres betydning for brugerne. Fokus også på diskursudvikling.
________________________________________
Uge 7 (9. december - 15. december 2024)

•	Mål for ugen: fortsat arbejde på analysen.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Analysearbejde:
	Fortsætte arbejdet med interviewdata.
	Fortsætte diskursanalyse.

•	Noter: Notér forskelle i sprogbrug og hvordan det påvirker brugernes forståelse.
________________________________________
Uge 8 (16. december - 22. december 2024)

•	Mål for ugen: Udarbejdelse af den reflekterende del og færdiggørelse af analyser.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Refleksion:
	Udarbejde den reflekterende del om studerendes oplevelse af digital autonomi.
	Inkludere studerendes perspektiver og sammenligne med lovgivningen.
o	Færdiggørelse af analyser:
	Afslutte kritisk diskursanalyse og TRIN-model analyse.

•	Noter: Sørg for, at refleksionen stemmer overens med de analyserede data.
________________________________________
Uge 9 (23. december - 29. december 2024)

•	Mål for ugen: Gennemgang og revision af rapporten.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Revision:
	Samlet gennemgang af hele rapporten (på datoer der er ledige).
	Revidere indhold baseret på feedback fra gruppemedlemmer.

•	Noter: Sørg for, at alle dele er sammenhængende og adresserer problemformuleringen samt arbejdsspørgsmål klart. Visse datoer i denne uge er forbeholdt ferie.
________________________________________
Uge 10 (30. december 2024 - 5. januar 2025)

•	Mål for ugen: Endelig korrekturlæsning og forberedelse til aflevering.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Korrekturlæsning:
	Endelig gennemgang og korrekturlæsning af rapporten.
o	Aflevering:
	Forberede og aflevere rapporten.

•	Noter: Tjek formalia som kildehenvisninger, layout og formatering.
________________________________________
Uge 11 (6. januar - 9. januar 2025)

•	Mål for ugen: Forberedelse til forsvar af rapporten.

•	Aktiviteter og delopgaver:

o	Forsvarsforberedelse:
	Gennemgang af rapporten med henblik på forsvar.
	Forberedelse af præsentation og spørgsmål til forsvar.

•	Noter: Sørg for, at alle gruppemedlemmer er fortrolige med rapportens indhold og argumenter.
________________________________________
Uge 12 (10. januar - 16. januar 2025)

•	Mål for ugen: Forsvar af rapporten.

•	Aktiviteter og delopgaver:
o	Forsvar:
	Gennemføre forsvar af rapporten.

•	Noter: Sørg for at alle er klar til at besvare spørgsmål om rapportens indhold.
________________________________________
Denne skabelon er inddelt i uger fra 28. oktober 2024 til 16. januar 2025. Skabelonen skal hjælpe med at give et overblik over hvad der kan være forventet at være færdigt til bestemte tidspunkter, men er ikke nødvendigvis fastlagt og kan være til forandring i løbet af projektets forløb.
