From 33f22dc5280984f7745419ad3d7d88bbe7d25114 Mon Sep 17 00:00:00 2001
From: Jonas Smedegaard <dr@jones.dk>
Date: Sun, 27 Oct 2024 12:37:32 +0100
Subject: add more draft research questions; drop obsolete notes

---
 _NOTES.qmd | 397 +++----------------------------------------------------------
 1 file changed, 14 insertions(+), 383 deletions(-)

(limited to '_NOTES.qmd')

diff --git a/_NOTES.qmd b/_NOTES.qmd
index 0f31e6e..0b67c33 100644
--- a/_NOTES.qmd
+++ b/_NOTES.qmd
@@ -14,7 +14,6 @@ breaks: false
 
 ---
 
-
 Vi tager udgangspunkt i Data (datasættet er ikke fastlåst, men indtil videre CO2)
 
 Få styr på målgrupper, faggrupper, alm. befolkning, professionelle osv.
@@ -25,7 +24,6 @@ Teorier:
 
 problem felt
 
-
 data visualsering
 
 Metoder:
@@ -60,304 +58,6 @@ https://www.researchgate.net/profile/Sabah-Al-Fedaghi/publication/272964534_A_Co
 ---
 ---
 
-
-# Problem felt
-
-## Problemformulering
-
-* Hvad er data?
-* Hvad er RDF?
-* Hvordan kan RDF hjælpe med at strukturere den samme data til forskellige målgrupper?
-* På hvilke måder kan data fra Kalundborg havn formidles til forskellige målgrupper?
-* Hvilken fremgangsmåde bevarer bedst oprindelig niveau af information i forskellige formater?
-* Hvordan kan formidlingen hjælpe forskellige målgrupper til dialog med hinanden?
-* Hvordan forstås data modeller forskelligt for forskellige målgrupper?
-* Hvilke fordelle er der ved brugen af de forskellige modeller for de forskellige målgrupper?
-* Hvordan kan data modelleres så det er optimalt for flere målgrupper?
-* Hvordan reagerer forskellige målgrupper forskelligt afhængigt af formidlingstype?
-
----
-
-Eksempler på datasæt anvendt/italesat forskelligt af flere fagdomæner
-
- * økologisk bæredygtighed: naturvidenskabsfolk - erhvervsfolk ("grønt regnskab")
- * dyrkning af jord: konventionelle landmænd - økologer - naturfredningsfolk
- * børns udvikling: pædagoger - undervisere - sundhedspersonale
- * samfundsbehov: erhvervsfolk - sundhedspersonale - politikere
-   * [AI som mediator]
- * Konstruktionsstøj: byggeriarbejdere, undervisere og studerende
- * Læringsudbytte og effektivitet: studerende (det intuitive, forstående), undervisere (forklarende og rammesættende) og bureukrater (målbare resultater)
-
-
-Undersøg strukturering af sociale og faglige begivenheder på RUC,
-eksempelvis gennem data om fremmøde til forskellige begivenheder.
-Empiri indsamles til sidst ved at vise forskellige designs af invitationer
-til begivenheder til forskellige studerende i fokusgrupper.
-Målet er at forbedre dialog mellem planlæggere og studerende.
-Nogle studerende når ikke ud til administrationen,
-og administrationen føler ikke de kan nå ud til de studerende.
-
-[AI som mediator]: https://www.information.dk/indland/2024/09/taenketank-skabt-model-faa-hverdagsheltenes-viden-paa-christiansborg?kupon=eyJpYXQiOjE3MjY3NDk1MzcsInN1YiI6IjI2OTU5OjgyMzg3MCJ9.DHf2PFH3b14WEAPzrLXk9g
-  "artikel om eksperiment med brug af AI til at designe lovgivning"
-
----
-
-Problemfelt:
-Nogle komplekse problemer kræver inddragelse af flere faggrupper
-til overhovedet at forstå problemet,
-netop fordi problemet er *komplekst*.
-Problemet kan beskrives udfra et datasæt,
-men hver faggruppe anvender potentielt forskelligt sprog i deres beskrivelse,
-som komplicerer evnen til at samarbejde om en problemløsning.
-
-Problemformulering:
-Kan et kommunikationsdesign,
-i form af en modellering af faggruppers forståelse af et fælles datasæt
-og identificering af overlappende begreber på tværs af faggruppers samlet set divergerende modeller,
-facilitere vidensdeling på tværs af forskellige fagsprog?
-
-Ved vejledermøde 2024-09-20 blev vi foreslået at kigge på
-[organisationsteori](https://en.wikipedia.org/wiki/Organizational_theory).
-[Organisatorisk økologi](https://en.wikipedia.org/wiki/Organizational_ecology)
-er en organisationsteori som nok er for avanceret at dykke dybere ind i,
-men som måske kan inspirere til mere generelle betragtninger.
-[@TeBlunthuis_2021] indikerer i kapitel 1,
-at communities konventionelt anskues som i konkurrence med hinanden
-men at nogle online communities har en symbiotisk (mutualistisc) natur.
-Måske TAPer og VIPer på RUC er mere konventionelt organiseret
-mens studerende i mindre grad identificerer sig som "studerende"
-og i højere grad som "medlemmer" af en række forskellige symbiotiske  interessegrupper.
-og de forskellige organiseringer præger gruppernes syn og sprog,
-så de "taler forbi hinanden" selvom de bruger ord der synes generelle.
-Vores projekt handler **ikke** om at få disse konkrete grupper til at tale sammen,
-men om mere generelt at finde en måde de kan lytte til hinanden uden at forstå hinandens helheder.
-
-Vi vil designe en teknik - et datadrevet kommunikationsdesign -
-til at facilitere faggruppers "afkodning af hinandens sprog"
-så hver faggruppe kan drage nytte af andre faggruppers anderledes brug af fælles underliggende data
-uden at kræve "fælles fodslag" -
-altså uden at een faggruppes sprog er "mere rigtigt".
-
-[@TeBlunthuis_2021]: https://digital.lib.washington.edu/researchworks/items/c8b247ed-0198-4182-83fe-01409921d794
-
---- 
-## 24/09/2024
-### Flere Organisationsteorier: 
-Mintzberg's Organizational Structure Theory: Lunenburg, Fred C. Organizational Structure Mintzberg Framework IJSAID V14 N1 2012.pdf (nationalforum.com) 
-Saa vidt jeg kan lease mig til fra abstractet er Mintzberg organitationsteori en general teori om organisationer, baade hvilke forskellige former for organisationer der matte findes og hvordan disse virker kommunikativt og praktisk. 
-
-Weick’s Sensemaking Theory: ENACTED SENSEMAKING IN CRISIS SITUATIONS[1] (wiley.com) 
-Handler mere om organisationer naar der er krise men handler ogsaa om at misforstaa information. Kunne vaere relevant.
-
-
-Theories of Organizational Culture (Schein’s Model): Organizational culture : a dynamic model (mit.edu) Endnu en model over organisationer og hvordan deres dynamikker virker
-
-### Ideer til indsamling af data hos <del>elever</del> studerende:
-- Spoergeskema 
-- forespoergsel hos RUC
-
-<center>*** Forslag til indledning ***</center>
-
-# Indledning
-Videnskaben har altid brugt data til at fortælle os omkring den verden vi lever i, men vi forstår verden gennem abstraktioner og definitioner af de elementer som vi sanser os til.
-
-Og når vi sanser os frem i vores verden, finder vi frem til objekter der skal kunne beskrives som et koncept for relation mellem mennesker, i alt falde indtil videre.
-
-Til det opbygger vi begreber enten i form af ord, tal, eller tegn. Når vi samler disse ord, tal og tegn kalder vi dem for data.
-
-I en videnskabelig kontekst indsamler vi dataene på en systematisk måde, så vi kan finde mønstre og opbygge modeller omkring dem, for at kunne sige en masse klogt.
-
-F.eks. laver vi en måling af temperaturen, hverdag i løbet af et år, og fortæller så om temperaturen stiger, svinger eller falder, hen over året. Denne indsamling af data sker i langt større grad en tidligere, og omkring alt lige fra lufttryk til hvor mange gange en person klikker på et bestemt link på en hjemme side.
-
-Vi indsamler dem gennem spørgeskemaer, interviews, elektroniske enheder, og så videre. Men almindelige mennesker kan ikke forstå eller håndterer disse data, så vi skaber opsummeringer og visuelle modeller af dem, som skal gører dem mere forståelige, men i den proces mistes de egentlige "rå" data, og udvekslingen af dataene forstummes, Og menings dannelse tager over.
-
-Som leder til diskussioner og uenigheder mellem forskellige grupper, som måske kunne få gavn af en bredere kommunikation af de indsamlede data.
-
-## Problemfelt
-Æbler og Bananer
-
-Forskellige vidensverdener taler ikke det samme sprog, men de taler ofter om det samme.
-
-### Forslag til problem formuleringer
-
- 
-
-Hvordan kan vi gennem via kommunikations design kommunikere data så forskellige faggrupperne, så grupperne kan bedre snakke sammen.?
-
-Kan modellering af data, understøtte faggruppers udnyttelse af andre faggruppers problemstillinger?
-
-Hvordan kan man gennem (data) modellering gører data mere tilgængelig for forskellige faggrupper, på tværs/uafhængigt af deres kommunikation?
-
-Hvorfor data drevet?
-
-Hvordan kan vi igennem et kommunikativt produkt, skabe en model ?
-
-<b>(Hvordan) Kan man gennem datamodellering  lave en model for hvor der er fællestræk mellem forskellige grupper</b>
-
-- Hvordan kan metoden til at finde data punkter overføreres til andre grupper?
-
-<b>Hvordan kan man finde fælles kommunikative data punkter, mellem 2 forskellige grupper, som gør kommunikationen interresant for grupperne individuelt?
-</b>
-
-### Arbejdsspørgsmål
-
-Hvad er data, information, viden og visdom?
-* Hvordan kan de samme data understøtte forskellige forståelser?
-* Hvordan påvirker en faggruppes (TAP'ernes) forhåndværende viden/forståelse indsamlingen af data
-* information, especially facts or numbers, collected to be examined and considered and used to help decision-making, or information in an electronic form that can be stored and used by a computer. -[Definition fra Cambridge](https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/data)
-
-----
-
-## Interviewguide for kvalitative interview til TAP'ere på RUC
-
-Formålet med semistrukturerede interviews er at belyse livsverdenen/udgangspunktet
-hos to faggrupper - Her de studerende og TAP'ere på RUC.
-Disse faggrupper mødes bl.a. når administrationen er involveret
-i at øge den faglige og sociale trivsel på RUC.
-Vi har en antagelse om, at de to gruppers livsverdener
-tydeligst kommer til udtryk gennem deres succeskriterier 
-til fritidsaktiviteter på RUC.
-Vi har en hypotese om, at administrationen potentielt kan stirre sig blind på data som fremmøde
-og firkantede spørgeskemaundersøgelser,
-mens de studerende kunne gavne af en mere helhedsorienteret
-fremgangsmåde ift. fritidsaktiviteter.
-Målet med projektet er ikke at få de to grupper til at tale samme sprog,
-snarere at hjælpe dem med at se hinandens synspunkter bedre.
-
-Den semistrukturerede interviewform giver mulighed for respondenden
-at kunne uddybe sine svar samt give kontektst til hvad de mener med disse.
-Paa samme vis giver interviewformen også mulighed for,
-at intervieweren kan holde en form for struktur paa fremgangsmetoden
-for senere at kunne sammenligne de svar man har indsamlet,
-hvilket er vaesentligt mere udfordrende hvis man skal sammenligne løst strukturerede interviews. 
-
-Vi interviewer dels de arbejdere i administrationen på RUC,
-som er i kontakt med trivselsundersøgelser og foretager en del af deres arbejde derefter.
-Målet med interviewsne er at danne en overordnet model for det sprog,
-administrationen på RUC taler for at forstå trivsel samt måden,
-de danner succeskriterier til god trivsel.
-Den forståelse og de succeskriterier,
-administrationen giver udtryk for,
-stiller vi overfor resultaterne af en tilsvarende undersøgelse af de studerende.
-
-Interviewsne undersøger først den adspurgtes erfaringer med forrige initiativer,
-der havde til formål at forbedre den sociale eller faglige trivsel,
-samt sådanne initiativer generelt.
-
-
-Vi stiller spørgsmål til følgende:
-
-* Succeskriterier
-* Værdisættelse af data
-* Erfaringer
-
-Antal informanter (3-5)
-Vi stiller undervejs opklarende spørgsmål, hvis disse bliver relevant.
-
-
-
-### <b>Administration</b>
-Hvad er din alder og køn?
-Hvor længe har du arbejdet på RUC?
-Har du studeret her?
-
-Kan du huske nogen af de arrangementer, der har været for de studerende? (Spørg gerne ind til flere)
-* Mener du/I at arrangementet har været en succes?
-* Hvordan vurderer du/I, om arrangementet har været en succes?
-* Hvorfor vurdere det sådan? (grundlag)
-* Mener du at det er en god måde at vurdere det?
-
-Hvor stor en rolle spiller spørgeskemaer i administrationens beslutninger om aktiviteter udenfor undervisningstiden? 
-
-Hvilke data kigger administrationen primært på, når I sætter succeskriterier for aktiviteter?
-* Føler du det stemmer overens med dine egne værdier?
-* Hvilke data synes du burde vægte mest i forhold til dine succeskriterier?
-* Mener du at metoden/kriterierne kan ændres for at give et mere retvisende billede af hvad, der trækker i de studerende?
-
-Hvad tror du de studerendes succeskriterier er for et succesfuldt arrangement?
-* Tror du der er forskel på adminstrationens og de studerendes? Hvilken? 
-
-### <b>Studerende</b>
-Hvad er din alder og køn?
-Hvor længe har du studeret på RUC?
-
-Kan du huske nogen af de arrangementer, der har været for de studerende? (Spørg gerne ind til flere)
-* Mener du at arrangementet har været en succes?
-* Hvordan vurderer du, om arrangementet har været en succes?
-* Hvorfor vurdere det sådan? (grundlag)
-* Mener du at det er en god måde at vurdere det?
-
-Hvordan vurderer du generelt, om du vil tilbringe din fritid på RUC?
-
-Hvordan vurderer du generelt, om du vil deltage i en fritidsaktivitet på RUC?
-
-Hvem tror du er ansvarlige for de mest vellykkede fritidsarrangementer på RUC?
-
-Hvad tror du administrationens succeskriterier er for et succesfuldt arrangement?
-* Hvilke forskelle tror du der er mellem jeres og deres?
-* Er der noget *spørgeskemaer* ikke kan tage højde for i administrationens vurderinger?
-
-----
-
-## Temaer
-
-* De mange begrebsliggørelser af "open"
-* Interoperabilitet (fremfor konsensus)
-
-----
-
-## Potentielle problemformuleringer
-
-Hvordan kan faggruppers forskellige forståelser hjælpes til at se hinanden gennem linked data?
-
-Hvordan kan man via data modelering, hjælpe grupper til at berige deres egen vidensverden, ud fra andre gruppers vidensverden?
-
-## Eksempler på arbejdsspørgsmål
-
-### Redegørende
-
-Hvilke sæt af faggrupper baserer deres forskellige viden på samme underliggende data, og er derfor gode kandidater for genbrug af hinandens data?
-
-Hvordan er indsamlingen og tolkningen af data påvirket af udgangspunktet hos indsamleren og det system, de indgår i?
-* Dialektik, kritisk teori
-
-Hvordan bliver teknologi brugt til at formidle data? (mellem os og administrationen)
-
-### Undersøgende
-
-På hvilke måder forstår TAP'ere og RUC'ere trivsel forskelligt?
-* Interviews og analyse af både interviews of spørgeskemaresultater fra RUC
-
-Hvordan interagerer mennesker med denne model?
-
-Hvordan kan generaliseringer af vidensmodeller øge genbrug af modellerne?
-
-### Analyserende
-
-Hvilke forståelser fylder mest hos de undersøgte faggrupper? (kodning og analyse af interviews)
-
-Hvordan påvirker (styrker/svækker) generaliserede vidensmodeller en faggruppes muligheder for genbrug af andre faggruppers viden (dvs. inddragelse af data udenfor deres ekspertise)?
-
-Hvordan er RUC's administrations udgangspunkt for trivsel forskelligt fra de studerendes?
-* De kvantitative data der ligger til grund for administrationens arbejde
-* Kvalitative undersøgelser af de forskellige forståelsesrammer af de to grupper. Vi kan sætte krav til, at spørgsmålene skal uddybe:
-* Folk til interviews
-    * Folk fra administrationen
-    * Involverede Elever
-    
-### Diskuterende
-
-Med udgangspunkt i TAP'ere og Studerende på RUC, kan vi opbygge en model der kan synligøre ligheder og forskelle mellem de to gruppers livsverdener(antagelser/succeskriterier)?
-
-Hvordan kan interessegrupper genbruge hinandens viden?
-Er der en manglede belysning af strukturel problem ved genbrug af data? 
-
-### Perspektiverende
-
-Holdt åbent indtil videre.
-
----
-
 # Gruppemøde: 9/10-24 kl. 12:00
 
 Antagelses/problemformulering:
@@ -400,89 +100,6 @@ Hvordan kan en teknologi (RDF) hjælpe med at se hinanden.
 
 ----
 
-Teknologi: RDF som værktøj/model 
-
----
-
-# Baggrundsviden
-
-Viden som allerede er etableret,
-og som vi derfor kan inddrage *redegørende*,
-og derfor ikke skal *undersøge*.
-
-## Hvad er trivsel
-
-Trivsel forstås ofte som enten lykke (hedonisme),
-som potentiale (eudaimonia)
-eller som en kombination af de to.
-Der er en øget tendens til at måle ikke kun negativt
-(eksempelvis omfang og grader af psykiske lidelser)
-men også positivt.
-
-Hollandsk forskning
-som sammenligner tidsopfattelser
-af studieforløb på videregående uddannelser,
-blandt studerende, institutioner og politikere
-i 6 EU-lande:
-<https://doi.org/10.1080/2331186X.2023.2190697>
-
-RUC-semesteropgave
-om (danske) sociologiske forståelser af begrebet "lykke":
-<https://soeg.kb.dk/discovery/fulldisplay?docid=alma99125450863305763&context=L&vid=45KBDK_KGL:KGL>
-
-Videnskabelig bog
-som bl.a. pointerer relevansen af engagement
-for styrkelse af "sense of belonging" i et studieforløb:
-<https://doi.org/10.4324/9781315297293>
-
-RUC-opgave
-som belyser studievejlederes syn på studerendes trivsel:
-<https://soeg.kb.dk/discovery/fulldisplay?docid=alma99125451676605763&context=L&vid=45KBDK_KGL:KGL>
-
-RUC-opgave
-som undersøger,
-med fokus på gymnasiestuderende,
-brugbarheden af trivselsanalyser
-og bl.a. indeholder en dekonstruktion af trivselsforståelser:
-<https://soeg.kb.dk/discovery/fulldisplay?docid=alma99125452594605763&context=L&vid=45KBDK_KGL:KGL>
-
-### RUC-specific empiri
-
-RUC-studerendes trivsel koblet med søvnmangel:
-<https://soeg.kb.dk/discovery/fulldisplay?docid=alma99125688952205763&context=L&vid=45KBDK_KGL:KGL>
-
-RUC-opgave
-som kobler "sense of belonging" til frivilligt arbejde på RUC,
-bl.a. med kvalitative interviews med VIP'ere
-om hvordan introdage for kandidatuddannelser tilrettelægges.
-<https://soeg.kb.dk/discovery/fulldisplay?docid=alma99125451774605763&context=L&vid=45KBDK_KGL:KGL>
-
-RUC-opgave
-som afdækker studerendes syn på trivsel
-blandt RUC-studerende med psykosociale udfordringer:
-<https://soeg.kb.dk/discovery/fulldisplay?docid=alma99125453225605763&context=L&vid=45KBDK_KGL:KGL>
-
-## Hvordan opfattes tid
-
-En undersøgelse har afdækket tidsopfattelser for studieforløb,
-som den opfattes af både studerende, undervisere og politikere.
-Undersøgelsen pointerer forskelle mellem studerende og andre,
-men også variationer på tværs af nationer i Europa
-(trods mange års politisk italesættelse i Danmark
-om EU-normalisering som målsætning for kortere og kortere tid
-til gennemførelse af en uddannelse).
-<https://doi.org/10.1177/0038038521996979>
-
-## Datamodellering vha. grafteori som videnskabelig metode
-
-Videnskabelig gennemgang
-af videnskabelig anvendelse af datamodellering vha. grafteori,
-med en fin introduktion om hvad "grafer" er,
-og skelnen mellem *modellering* og *visualisering* af dem:
-<https://doi.org/10.1016/j.chemolab.2023.104896>
-
----
-
 ## Problemfelt: Tracking cookies og sociale klasser
 
 Tracking cookies er en udbredt teknologi på internettet, der bruges til at indsamle data om brugeres adfærd med henblik på målrettet reklame og skræddersyede onlineoplevelser. Selvom cookies er en essentiel del af den digitale økonomi, rejser de også vigtige spørgsmål om privatlivets fred og brugerens kontrol over egne data (Masur et al., 2019) (skal have alternativ kilde da denne ikke virker til at eksistere).
@@ -548,3 +165,17 @@ o	Denne vinkel vil gå mere i dybden med, hvordan økonomisk ulighed driver adf
 
 1. Hvordan har EU-lovgivningen om valg af cookies påvirket folks forhold til privatliv på internettet?
 2. Er folk generelt blevet mere bevidste om, hvad det vil sige at acceptere cookies, herunder de forskellige typer cookies?
+
+
+Hvordan har lovgivningen om samtykke til cookies påvirket diskursen om digital sikkerhed/privatliv?
+
+Hvad er cookies og hvordan fungerer de i praksis?
+
+Vi kigger på aktør-netværk og magt-teori med udgangspunkt i kritisk teori
+
+Vi undersøger det sociotekniske netværk der udgør cookies (og evt. diskursen om cookies),
+for derefter at foretage en magtanalyse med udgangspunkt i kritisk teori,
+for at afdække de uligheder i magt der udgør netværket.
+
+
+Vi udelukker postfænomenologi
-- 
cgit v1.2.3

